A «MACSKAM1'ZŐ»-TIPUSÚ VAS-MANGÁnÉKCEK ELTEEJtDKSE ERDÉLYBEN. 21 



elegyrész fordul elö s így a praxisban annyira elfogadott tűzi-, k o h Ó-, 

 s vegyileg kötött arany elnevezéseknek semmi alapjuk nem lehet, 

 mennyiben azt az Abrudbánya vidékén szokásos értelemben használják. 



Az aranyelöfordulás kérdésével kapcsolatban szinte lehetetlen, hogy köz- 

 gazdasági vonatkozások is ne jussanak az eszünkbe. 



Ha az előbbi vizsgálati eredményeket összevetjük az arany kitermelési 

 módozataival, megérthetjük könnyen, hogy a zúzok tökéletlen munkája miatt 

 a kőzetanyagból kiliuUott ércek finom repedéseikben az amalgámozástól meg- 

 óvják az aranyat. Megvizsgáltam mikroszkóppal a verespataki kincstári zúzómű 

 szinpor anyagát s abban bizony a piritek legnagyobb részét ép kristály- 

 kákban találtam az anyagközetből kihullva. (5. ábra 3.) Megjegyzem, 

 hogy a színporanyagnak több mint 90%-át épen a pirit alkotja. Most már el- 

 gondolhatjuk, hogy parasztzúzóink primitiv munkájukkal milyen tetemes arany- 

 mennyiséget veszítenek el, ha a tökéletesnek^ ismert verespataki kaliforniai rend- 

 szerű zúzok színporanyaga ilyen eredményt mutat. A zúzok vizétől zavaros pa- 

 takok az aranyat magába záró ércek hatalmas tömegét szállítják el s rakják le 

 & parti iszapba. Idáig csak ezen iszap termésaranyának a kimosására gondoltak. 

 Látnivaló, hogy e dús érces iszapnak a feldolgozására, e mikroszkópi vizsgálatok 

 alapján is, tökéletesebb módszerekre van szükségünk, melyek az eddigi heverő 

 nemzeti vagyont nem hagyják odaveszni közgazdaságunk nagy kárára. 



Abrudbánya, 1919 február 20. 



Bányai János. 



Cenzúrát Abrud 30— V. 1919. Dávid. 



A «MACSKAMEZÖ>)-TIPUSÚ VAS-MANGÁNÉRCEK ELTERJEDÉSE 



ERDÉLYBEN. 



Iita : EozLozsNiK Pál. 

 — A 7 — 10. ábrával. — 



I. Bevezető. 



Magyarországnak mangánérc- szükséglete a világháború előtt meglehetősen 

 jelentéktelen volt. Vasércei közül a legfontosabbak mint a vaspátok és az abból 

 keletkezett barna vasércek már annyi mangánt tartalmaznak, amennyi nyers- 

 vassá való kohósításukra szükséges. Jóformán csak az osztrák-magyar állam- 

 vasúttársaság vaskő- dognácskai magnetites ércei szorultak jelentékenyebb 

 mangánérc- adagolásra. A bessemeracél és vas gyártásához szükséges ferroman- 

 gán mennyisége szintén nem volt nagy, pl. 1913. évben 7790 t s ezt a szük- 

 ségletet kizárólag külföldről, főleg a witkovici ferromangankohóból fedeztük. 



