22 EOZLOZSNIK PAL 



A volt monarchia azonban jelentékeny mangánérc-behozatalra szorult, 

 amennyiben 1910 — 1913 évi átlagok szerint termelése 99,760 t-ás évi szükség- 

 letének csak 33% -át fedezted A behozatal túlnyomó része a magas százalékú 

 mangánércekben végtelenül gazdag Oroszországból került ki. 



A világháború folyamán ennélfogva úgy nálunk, mint a szintén nagy 

 mangánérc-behozatalra utalt Németországban a figyelem alacsonyabb százalékú 

 vasmanganérc előfordulásaink felé fordult. A rendes mangánfogyasztást növelte 

 még az a körülmény is, hogy a különleges acélfajták gyártásához szükséges 

 fémeket, mint a Ci\, Ni, Mo. stb. nagyrészt szintén külföldről hoztuk be s ennél- 

 fogva mangánban gazdag ú. n. önedzö acélfajtákra voltunk utalva. 



Vasmangánérc- termelésünk a háború alatt főleg két földtani tipusú elő- 

 fordulásból került ki. 



a) k egyik tipus az eocén rétegekben üledékes eredetű 

 telepeket alkot s bár mangánban nem épen gazdag, kitermelésük a 

 fogyasztó piachoz (Csehország és Németország) való közelségük folytán már 

 részben békében is elég tekintélyes volt. Legfőbb képviselőjük a Szepes vár- 

 megyében levő lándzsás ötfalusi előfordulás.^ A háború folyamán kihasz- 

 nálásra került a még szegényebb lednic rónai üledékes mangántelep s 

 fejtésre nem méltó állapotban ismeretes Eajecz környékéről. Ugyancsak 

 eocén rétegekben fordul elő, bár más eredetű, azÚrkúti gyönyörű 

 mangánérc telep, a veszprémmegyei Ajka közelében, amelyet a világ- 

 háború folyamán fedeztek fel. 



h) A másik tipu s elterjedésével a következőkben részletesebben fogunk 

 foglalkozni. 



II. A ((Macskamezőí) tipusú előfordulások rövid jellegzése. 



Mint azt több kutató, így Walter Bkuno már régebben kimondotta és 

 újabb időben Kossmat dr. a macskamezői előfordulás leírásánál részletesebben 

 kifejtette, eredetileg üledékes, valószínűleg telepszerű előfordulásokkal 

 van dolgunk, melyek regionális metamorfózis útján teljes átkristályosodáson 

 mentek keresztül, úgy hogy jelenleg mint a kristályos palasorozat konkordáns 

 tagjai rendszerint lencse- vagy lencse-rendszerszerű közbetelepülések alakjában 

 találhatók. 



Ezen átkristályosodási folyamatnak megfelelően szerkezetük többé- 

 kevésbbé jól réteges, gyakori az azonos ásványos alkotórészek szalagos 

 elrendezése, vagyis röviden szerkezetüket azok a törvények uralják, melyek a 

 kristályos palákra jellemzők. Másrészt jellemző az ásványos összetéte- 

 lük egyhangúsága; az összetételben résztvevő kevés számú ásvány az 



^ Dr, H. Tertsch : Kartographische Übersicht der Erzbergbaue österreich- 

 Ungars. II. Auflage. Wien 1919, p 85. 



* Ezen üledékes eredetű mangán-telepeket Papp Károly : A 'M a g y a r 

 Birodalom vasérc- és kőszénkészlete című munkájának 99. olda- 

 lán Mangánérc telepek a Szepes s égben c. fejezetben ismerteti a 

 28. ábrával illusztrálva. 



