24 ROZLOZSNIK PÁL 



közel 2 km-nyire a háború folyamán épült leordina — luhi-i vasúti vonal 

 oroszfői állomásától. E helyen a Kirwa-patak keleti partját 25 — ^30 m hosszú 

 és 2—3 m magas sötét kvarcitsziklafal alkotja s benne sávoslencsés-muglyás 

 elosztásban elmállott mangánércek észlelhetők, anélkül, hogy számbavehető 

 méretű tisztább réteget alkotnának. Egy Spoen Emil bányatanácsos által 

 gyűjtött próba 12*67% Mn-t eredményezett. 



A szemközti jobboldali mellékárok északi lejtőjén levő kutató-táró egy 

 15*1 felé g^[\]() 0*5 — lm vastag réteget követ, mely még erősen kvarcos, jobb 

 mangánérc csak egyes muglyákban s törési vonalakon akad. Az ároktorkolat- 

 tól déh-e hasonló réteg kibúvása észlelhető, de nincs még feljárva. A jobb 

 mangánérces darabokban is még el nem mállott szilikátmagok találhatók. 



Az előbb említett táróból való s Sporn Emil bányatanácsos által gyűjtött 

 átlagos próba csak 1'4% Mn-t, az utóbbi kibúvásé pedig 8*7% Mnt eredmé- 

 nyezett. Egy ezekből a kutatásokból való karbonátos-szilikátos próbadarabot 

 Emszt Kálmán dr. a következő eredménnyel elemezett meg : Mn — 24*5%, 

 Fe = 3-25%, Si(\ = 28-33%, P = 0-09% és .S' =^ 0-5%. 



A másik kutatási csoport Havasmez ö-töl K-re fekszik, ott az ú. n. 

 Zsófia-bányában bemondás szerint régebben fejtési munkálatok is folytak s 

 az ércet a Klotild első magyar vegyipar r. t. nagybocskói gyárába szállították. 

 A Zsófia-bánya Havasmezőtől DK-re, a Kvasnica-pataknak egyik északi 

 Bojka nevű árka mellett, a Menciul gerinc déli oldalán kb. 1050 m magasság- 

 ban fekszik. A Kvasnica-patakból egy most már felhagyott szerpentin-út vezet 

 fel. E helyen 15 — 20 m magas meredek sötét kvarcit-sziklalejtő alján 4 

 beomlott táró szája látszik, a lejtő túlnyomó részét törmelékhalmaz borítja, 

 a kiálló kvarcitsziklákon dúsabb magánércek most már nem észlelhetők. 

 Sporn Emil bányatanácsosnak egy ércpróbája 26*32% Mn-t adott. 



A Menciul gerinc északi oldalán, a Bárgyi nevű árokban, valamivel a 

 katonai térkép «Klause» jelzésén felül állítólag ennek az előfordulásnak foly- 

 tatása ismeretes. Sporn Emil bányatanácsos szerint hasonló mangánosan málló 

 0*5 m vastag réteg kibúvása még Havasmező keleti vége mellett a Ruszkova- 

 patak jobboldalán és a Euszkova- és Kirwa-patakok között fekvő Pentaja 

 nevű árokban is előfordul. 



Végül még felemlítendő a <iFelsővissói Erzsébet bányatár- 

 sulati) zárt kutatmányi területe, mely 1917. évben a Pelládt örökösök birto- 

 kában volt. Papp Károly dr. adatai szerint^ «a fészkeket 1881 óta rendszerte- 

 lenül tárták fel s évenként 20 — .30 1 mangánvasércet termelnek » Keopác József 

 főbányatanácsos szíves közlése szerint' a mangánosan málló rótegsorozat Felső - 

 vissó községtől B-ra, a felsővíssói Glimboka nevű hegyen nagy vastagság- 

 ban bukkanik ki, anélkül, hogy dúsabb mangánércrétegek megkülönböztethetők 

 volnának. Az egész vastagság átlagpróbáinak M??- tartalma Emszt Kálmán dr. 

 elemzése szerint 0*23 — 8-1%, kovasavtartalma pedig 93 — 72%, mely adatok 

 tehát kvarcitos főkőzetről tanúskodnak. Már a Mischitz Nándor márkusfalvai 



^ Papp Károly : A magyar birodalom vasérc- és köszénkészlete. 300. 

 oldal. 



