36 ROZLOZSNIK PÁL 



meggyőződni. Azon szóbeli közlések alapján, melyeket Hanicska György bozo- 

 vicsi bányavállalkozótól nyertem, valószínű, hogy a Jeselnica és Ru- 

 d á r i a ^ községekben ismeretes vasmangán előfordulások szintén az itt tár- 

 gyalt tipusboz tartoznak. 



7. Paringi Havas. 



Az általam megtekintett előfordulás a petrozsényi Petrilla telektó'l 

 DK-re, a Plaj ul Goduluj (1146 m) és M uncelul Ji et uluj (1590 m) 

 csúcsok által jelzett gerincen fekszik. Az említett gerinc 1459 m kótájától 

 Ny-ra 400 m-re a katonai térkép két házat tüntet fel s ezektől a házaktól 

 néhány lépésnyire K-re 1340 m magasságban van Scheiber Ernő favállalkozó 

 kutatása. 



A tekintélyes kibúvás régebben sem maradhatott észrevétlenül és min- 

 den bizonnyal erre vonatkozik Sturm H. és Mader A. elemzése, melynek 

 lelőhelyéül a «Berg Gogyanu im Zsiler Tale» szerepel.^ 



A harántul telepített kutató táró a NyÉNy felé dőlő sorozatot 6*5 m-re 

 keresztezi, a mangános mállás a táró szája előtt még 9 m-re követhető, mi a' 

 dőlésfok tekintetbe vételével 10 — 11 m összvastagságra utal. A mangánércek- 

 kel és limonittal átitatott rétegek között részletesebb vizsgálat nélkül nehéz 

 különbséget tenni, legfeljebb csillámpala közbetelepülések jegyezhetők fel, 

 továbbá az, hogy tisztább mangánérces réteg nem észlelhető. A táró által 

 keresztezett rétegsorozat általam gyűjtött átlagpróbájának összetétele Emszt 

 Kálmán dr. elemzése szerint a következő: 3/n=15'87, Fe=6*58, -Si02=54"34, 

 &=0 21 és P=005. 



A Scheiber Ernő által rendelkezésemre bocsátott elemzés, mely egyes 

 rétegre vagy már válogatott ércre vonatkozhatik, pedig a következő : Mn=25"83, 

 iie=8-4, .S'i02=35-86, A/^ 03=5-72, CaO=2-50, %0=l-45, .S=0-06, P=0-Oa 

 és izzítási veszteség = 6*03%. 



A táró mellett K-re haladó ösvény mentén a mangános mállás a mellék- 

 kŐzettől megszakítva legalább is 37 m-re észlelhető. A gerinc északi lejtőjén 

 1300 m, illetve 1210 m magasságban telepített, most már bedőlt tárók hányó- 

 ján csak gneiszos mellékkőzet észlelhető, csak a felső hányon akad egy-egy 

 mangánérces darab. Ezek a tárók valószínűleg a fekvőt keresztezik. Eészletes. 

 kutatások nélkül egyelőre nyílt kérdés marad, vájjon lencse- vagy szinklinális- 

 szerű településsel vagy csapásban továbbra is követhető réteggel van e dol- 

 gunk ? Az erősen kovasavas érc foszforban feltűnően szegény. 



8. Sebeshelyi Havasok. 



Az ezen hegység nyugati részében Oh ab a- Poros-tói K-re, a Valea 

 Petrosuluj középső szakaszában fekvő mangankutatások, melyeket csak 



^ L. Papp Károly dr. : A magyar birodalom vasérckészlete, p. 462. 



' Analysen und anderweitige Untersuchungen ausgeführt in L/aboratorium 

 des k. k. General probiramtes in deni Jahren 1865. und 1866. Berg- tmd Hütten- 

 mánnisches Jahrbudi der k. k. Bergakademien. XVI. 1867. p. 261. 



