A «MACSKAMEZÓ'» TÍPUSÚ VAS-MANGÁnÉRCEK ELTERJEDÉSE ERDÉLYB'TN. 37 



kezembe került szakvélemén^'ekből ismerek, minden bizonnyal szintén ehhez 

 a típushoz tartoznak. 



Két kibúvás ismeretes. Az egyik kibúvás a D. Strimbul-tól (1168 m) 

 DK re a V. S t r i m b u 1 u j és P a r. J i g u r a s a árkok között lévő gerincen, 

 nem messze az árok egyesülésétől található. Kárpáti bányamérnök leírása sze- 

 rint az ércréteg É — D-i csapású s 70^ alatt K felé döl; fekvője kloritos pala, 

 fedője szemcsés mészkő, vastagsága 35 — 40 m s érce 23"'o Ahi-t és 27% Fe-ot 

 tartalmaz. 



A másik kibúvás a D. S r i m b u 1-tól ÉK-re a V. P r a v e c u 1 u j és 

 V. Malcii mellékárkok közti gerincen K — Ny-i irányban követhető. A Pra- 

 vec árokban két rétege ismeretes s ezek közül az E-i, az ároktól 1'5 km 

 távolságban fekvő 22 — 30 m vastag. Mellékkőzete azonos az előbbivel, dőlése 

 déü 70°-al. 



A megadott vastagságokban bizonyára meddő közbetelepülések is benn- 

 foglaltatnak. 



Hogy ezek az előfordulások a « Macskamező » típushoz tartoznak, azt 

 valószínűvé teszi az a körülmény, hogy a szomszédos keleti területen a típus 

 előfordulását Vendl Aladár dr. kartársamnak 1912. és 1913. évben eszközölt 

 országos felvételei alkalmával gyűjtött kőzetminták alapján kétségtelenül meg- 

 állapíthattam. Az egyes kibúvások lelőhelyeit Vendl Aladár dr, kérésemre a 

 következőkben állította össze : 



A Sebeshelyi Havasokban a 23. öv, XXIX. rovat jelű katonai térkép- 

 lapon ábrázolt területen a magurai erdőövi laktól a Riu Cugíruluj (Riu 

 Maré) völgyébe vezető ösvény mentén, főként a Eiu Cugíruluj völgy oldalában 

 van több apró kibúvás, melyeknek beverő darabjai az erdőben több ponton 

 észlelhetők. Ez az ösvény az 1166 m jelzésű pontnál ér le a Eiu Cugíruluj 

 völgyébe. A Magura Ny.-í, illetőleg ÉNy.-i oldalán is megfigyelhetők kibúvások 

 a k a u c s u-i duzzasztó tájékán. 



További kibúvás a kudzsiri Eíul mik völgyében az 1535 m jelzésű patak 

 elágazás környékén heverő darabokban figyelhető meg, továbbá a Batrínán s 

 a Dealu Negrutól a Batrínán keresztül vezető ösvény mentén is. A E. Sebes 

 és Valea Bisztra között lévő Mijlociea nevű magaslat keleti oldalán a Bisztra 

 kolónia felé a völgybe vezető ösvény mentén az irtásban több ponton. A Mij- 

 lociea tetejéről közvetlenül É-ra lévő nyeregben a 1376 m jelzésű magas- 

 sági pont táján. A Valea Dobrei völgy felső és középső szakaszában gör- 

 getegek alakjában. A D ú s-í finánc háztól D-re lévő Strimba Maré tetejé- 

 nek déli részén, továbbá déli oldalán, pegmatitokkal átjárt csillámpala cso- 

 portban. Az e helyen 1913. évben talált gödröcskék arra utalnak, hogy itt 

 már kezdetleges kutatás is folyt. Végül a Strimba Mien-n is vannak 

 heverő darabok. 



A felsorolt szórványos észlelések nagyjában oly övben helyezkednek el, 

 melynek iránya közelítőleg összeesik a kristályos palák általános csapás- 

 irányával. 



Vendel dr. megjegyzi még, hol sehol sem akadt oly természetes vagy 

 mesterséges feltárásra, hol a település vastagságát megmérhette volna. 



