88 ROZLOZSNIK PÁL 



9. Fogarasi Havasok. 



Hogy vas-mangán vonulatunk ennek a hegységnek oláh-alíokli oklalán a 

 Negoj-tól DK-re szintén fellelhető, arra utalnak Eeinhard dr. megfigyelései, 

 ki ezen a vidéken állandó szintájt alkotó sötét, szenes, vasasán málló és 

 mangántat'tahnü kvarcitot mutatott ki. A kvarcit gyakran erősen kihengerelt 

 s a csuszamlási sávokkal átjárt kőzetek törmelékdarabjait vas-mangánoxid be- 

 kérgezi. Már Eeinhard dr. is párhuzamositja ezeket a kőzeteket az északi 

 Moldva és Bukovina vasmangán előfordulásait kísérő sötét kvarcitokkal.^ 



IV. Az előfordulások földtani helyzete. 



a) Genetikai és tektonikai viszonyok. 



A teljesen analogus előfordulásoknak kimutatott regionális elterjedése és 

 konkordáns települése is arra utal már, hogy eredetileg üledékes képződésű 

 vas-mangán teleppel van dolgunk. Ezt a nézetet támogatják a sorozatnak leg- 

 kevésbbé metamorf tagjain, a karbonáttartalmú kvarcitokon eszközölhető meg- 

 figyelések is. 



A 9. ábrában bemutatott és havasmezői Z s ó f i a bányáról való kőzet- 

 csiszolat főrésze párvonalasan elrendezett s egymásba fogazott határokkal ka- 

 paszkodó hullámosan kioltódó A-t'arckeverék, melyben elhintve sárgás-barnásán 

 mállott karbonát romboéderek ülnek. A harántrepedés s részben a rétegesség 

 mentén is az oxidáció útján keletkezett mangan-vasoldatok beszüremkedve a 

 mellékkőzet kiszorítása által lerakódtak. Míg a csiszolat egyrészt az oxidos 

 ércnek felhalmozódását mutatja,- másrészt a kvarc között behintve található 

 vasmangánkarbonátnak más úton, pl. metaszomatikus kiszorítás útján való 

 keletkezését teljesen valószíníítlenné teszi. A keletkezési fázisok még sokkal 

 élesebben tűnnek ki egy másik vékonycsiszolatból, mely a ruszkafő-i első- 

 nek leírt sziklafalból származik. 



A csiszolaton már szabad szemmel is igen élesen feltűnik a pigmentben 

 igen dús és pigmentben szegény részletek hegyes ékszerű váltakozása s ez az 

 elrendezés igen szoros ráncoknak felel meg. Legtanulságosabbak a csiszolat 

 egyik vastagabb s pigmentben szegényebb sávjában észlelhető viszonyok, mely- 

 ben egymással váltakozó karbonátban dúsabb és szegényebb rétegek kitűnően 

 kivehető szabályosabb s kevésbbé szoros ráncokat ismertetnek fel. Ennek a 

 sávnak egyik részletét feltűnteti a 9-ik ábrában bemutatott vékonycsiszolati 

 rajz, melyet Liffa Aurél dr. kartársam szives előzékenységének köszönök. 



^ Bővebben 1. : dr. Max Reinhard : Die kristallinen Schiefer des Fogara^er 

 Gebirges in den rumánischen Kárpátén. Anuaiul Institnlui Geologic al Romá- 

 nici. III. 1909. p. 237—238. 



2 Az előfordulások oxidosan elváltozott kibúvásai ennek a folyamatnak 

 következtében vasiagabhak az eredeti telepnél s minthogy a meddő közbetelepü- 

 lések is mangán-vasoxidokkal átitatódnak, a kibúvások első pillanatra gen 

 vastag és teljes vastagságukban érces előfordulások képét csalják elénk. 



