42 ROZLOZSNIK PÁL 



fej K r V i s z o n y o k. 



A legbecsesebb megállapítások a K r a ssó- Szörényi hegységben esz- 

 közölhetők, hol — mint arra utoljára Schafabzik Ferenc dr. ráutalt ^ — a 

 felső karhon konglomerátumában az itt megkülönböztetett két kristályos pala- 

 csoport mindegyikének görgetegei már zárványként megtalálhatók. A rétegek 

 átkristályosodása tehát biztosan régibb a felső karbonnál, sőt véleményem sze- 

 rint tekintettel arra a körülményre, hogy Schafarzik Ferenc dr. Kornyaréva 

 mellett nem metamorf alsókarbon korú agyagpalákat, homokköveket és 

 krinoideás meszeket mutatott ki," régibb ezeknél az alsókarbon rétegeknél 

 is. Ezen az úton tehát a mangántelepek opaleozoós korára kell következ- 

 tetnünk, mely nézet már régi keletű. így már Walter Br.^ is párhuzamo- 

 sítja őket a rajnamenti pala hegység t/ei'onjávál, hol Cotta szerint 

 a kovamangán nagyon elterjedt. Kossmat dr. a krajnai Eisnerz analógiájára 

 utal, hol egészen hasonló összetételű 1 — 2 m vastag telepek paleozoós agyag- 

 palában csekély távolságban devonkorú meszek felett fordulnak elő (1. c. p. 

 315.) Hasonló rózsaszínű karbonátos mangánpalákat írt le Krusch Pál dr. a 

 belga-luxemburgi kambrium és szílur-korú. rétegekből.* 



Mint azt már említettem, Mogilnicki a csillámpala. csoportban szabály- 

 talan lencse alakú beágyazásokat alkotó tömött mészkövet a közelben előfor- 

 duló kövületes triász meszekkel s az ércelőfordulásokat kísérő kvaritokat a triász- 

 korú radiolaritokkal párhuzamosítja, a nélkül, hogy erre bizonyítékokat fel- 

 hozná s csak azt említi fel, hogy a közelben lévő mészkövek triasz-korát Paul 

 és Walter kimutatták. Minthogy azonban sem PAUL-nak, sem WALTER-nek 

 sem jutott eszébe a kristályos palák közé beágyazott meszeket a kövületes 

 triásszal azonosítani, arra bizonyára úgy a kőzet petrograíiai minőségét, mint 

 a települési viszonyokat illetőleg súlyos okaik lehettek. 



XJhlig V.^ legutolsó összefoglalása szerint, e vidéken a lyristályos palákat 

 diszkordánsul 20 m vastag kvarckonglomerátumból és homokkőből álló sorozat 

 fedi, mely felfelé rosszul rétegezett szürke dolomitba megy át. Ezt a kövület- 

 mentes sorozatot a permbe helyezi. Erre következnek veres palák és homok- 

 kövek, kovás radioláriás üledékek, melyek helyenkint igazi kövületes werfeni 

 pala közbetelepüléseket tartalmaznak és felfelé csillámdús homokkövekbe men- 

 nek át. A Mogilnicki által idézett kövületes triász meszek (középső és felső 

 triász) csak ezután kis szirtek és lencsék alakjában jelennek meg. Az előzök 



* Dr. ScHAFARZiK Ferenc : Krassó-Szörény megye alaphegysége kristályos 

 paláinak revisiója petrografiai és tektonikai szempontból. A ni. kir. Földtani 

 Intézet Évi jelentése 1913-ról. p. 194. 



* Dr. ScHAFARZiK Ferenc : Kornyaréva környékének geológiai viszonyairól. 

 A m. kir. Földtani Intézet Évi jelentése 1894-röl. p. 85. 



^ Walter Br. 1. c. p. 314. 



* P. Krusch : Die Manganerzlagerstátten Belgisch-Liixemburgs in ihrer 

 Beziehung zur Verwitterung der altén Oberfláche. Zeitschrift d. deutschen Geo- 

 logischen Gesellschaft. 07. 191.'). p. 209. 



5 Dr. Viktor Uhlic. : Ba\i und Bild der Kárpátén, p. 681 — 684. 



