46 RÖVID KÖZLEMÉNYEK. 



ismert Br. rostratus-hoz,^ melytől talán mindössze abban különbözik, hogy kissé 

 magasabb, különösen bubtája felfúvódottabb. 



Az erdélyi Brissoidesek vizsgálatának egyik legérdekesebb eredménye 

 éppen az, hogy az öt faj közül kettőnél több-kevesebb vonatkozás mutatható ki 

 indiai fajokhoz. Korai volna ma, amikor az egész erdélyi echimida-fauna revízió- 

 jában még csak ennyire haladtam, amikor a hasonlókorú nyugat magyarországi 

 echinusfaunák sem ismeretesek még eléggé, ebből a megállapításból különösebb 

 következtetéseket vonni, de önkéntelenül eszébe ötlik az embernek a Gryiíhaea 

 Esterházyi erdélyi és ázsiai közös előfordulása, melyből a különböző szerzők — 

 támaszkodva az erdélyi és nyugatmagyarországi eocénfaunák különnemüségére — 

 közvetlen összeköttetést gyanítanak az erdélyi és ázsiai eocén-tengerek között. 



MEGJEGYZÉSEK A MYSíDIOPTERA (PSEUDACESTÁP) GRANÜI8 

 GAÁL ÚJ LEL(3HELYÉRÖL FELSŐ KENESD KÖENYÉKÉN. 



Irta: Eozlozsnik Pál. 



Az 1918. év elején Plander Géza, a felsőmagyarországi bánya- és kohómű 

 r.-t. zalatnai üzemének gondnoka, igen szép kövületküldeménnyel lepett meg, 

 melyet katonai elfoglaltságom folytán meghatározásra Schréter Zoltán dr.-nak 

 adtam át. A kövületanyag Ferenczy István dr. közbenjárásával Gaál István dr. 

 kezébe került, aki a magyarországi fosszilis limidákról szóló tanulmányában 

 részletes leírásukat közölte.^ Hogy a «helyi üledéb) kérdésének tisztázását a lelő- 

 helynek ilyen tág megjelölése «Alsókénesd környéke» ne bonyolítsa, helyénvalónak 

 tartom a lelőhely pontos körülírását. A kövületek abból az 1917. év elején a facse- 

 bányai völgyben az új gépház mellett a völgy bal oldalán telepített egyelőre név- 

 telen új tárónak 200-dik méteréből kerültek ki, mely táró a Knoblauch-táróban 

 már ismert kovand előfordulásnak mélyebb szintben való feltárását célozta. Az 

 új táró szájnyílása mintegy 500 m-nyi távolságban van a Knoblauch-tárótól. 

 Az első kövületlelet után Plander barátom meghagyta, hogy a táró további 

 elörehajtásánál kövületekre különös gondot fordítsanak, új kövületek azonban nem 

 kerültek ki, mi arra utal, hogy a kövület tartalom csak egy rétegre szorítkozott. 



Plander annak idején a kövületeket a következő megjegyzéssel küldte át : 

 «elsö pillanatra úgy tűnik fel a dolog, mintha ezek a kövületek ugyanazon lima- 

 fajból kerültek volna elő, mely lima-ból egy darabot évekkel azelőtt a kénesdi 

 bányák mellett lévő homokkőben találtam és mely darabot annak idején Ferenczi 

 István dr. barátomnak adtam volt. De míg ezen korábban talált Lima grandis 

 határozott szép homokkőben fordult elő, addig a most találtak már csak homokos 

 kőzetben vannak». 



^ d'Archiac et Haimk id. m. p. 218. Pl. XV. fig. 3ö — b. — Duhcan et 

 Staden: Foss. echinoid. of Western Sind. Pal. Indioa. 1882. p. 240, Pl. 38, fig. 

 15 — 18. — TT. a.: The foss. echiuoidea of Kachh and Kattywar: u. o. 1883. 

 p. 47. Pl. 7. fig. 1—8 



" Dr. Gaál István: Tanulmányok a magyarországi foszilis limidákról. 

 Annales Musei Nationalis Hungarici. XVI. 1918 p. 245. 



