AZ AEANYOSBANYAI KONTAKT TERÜLETEOL. 



Irta: Bányai János.^ 

 Az 1 — 4. ábrával. 



Egy új és mégis klasszikus régi név geológiai irodaliiiunkban. Az ásványi 

 ritkaságairól és régi híres bányászatáról közismert f f e n b á n y a rejtőzik 

 az új lepel alatt. Mennyire nevezetes hely! Sajnos, hogy az újabbi időkben a feledés 

 homálya kezd ráborulni, jelentősége pedig az aranybányászat szempontjából 

 a minimumra redukálódott. A bányászat tárgyát képező kis terület változatos 

 geológiai formái, valamint gazdag ásványi előfordulásai miatt is csodálatos névre 

 tett szert. A régi írók mint egy megfejthetetlen rébuszt emlegették s csak a bánya- 

 geologia újabb kutatásai adták meg a magyarázatot a rejtélyes terület viselkedé- 

 séhez. A kristályos pala, mészkő, homokkő érintkezési helyeit törte át a fiatal 

 erupciós kőzet, amely a vidék amúg}^ is tarka képét nem csak még jobban fel- 

 zavarta, hanem egyúttal bőséges új ásványi képződésre adott alkalmat. 



E szeszélyes és lépésről-lépésre változó terület feldolgozását kezdtem meg, 

 az egyik kontakt saroknak a kibogozásával, mely a Csór a-patakba befolyó 

 B á n y a-patakot alkotó L a k u 1 u j és A m b r u egyesülése között fekszik. 



A két völgy között az A m b r vi-hegy (1. kép) északi részén mészkőből majd 

 észak felé andezitbe átmenő gerince képezi e vidék bányászatának centrumát. 

 A topográfiai térképek e terület arculatát nem elég hűen adják vissza a mély sza- 

 kadozott völg3'ek és a meredek mészszirtek miatt s az elnevezések se mindig 

 találnak. Pl. a térképeken Lakulujnak nevezett patak tulajdonképvalójában az 

 Ambru nevet %dseli. 



I. Általános geológiai viszoiiyok.- 



A terület alapját a k r i s t á 1 y p a 1 a főként fillitből és csillámpalából 

 álló tömege képezi, melyek a B á n y a-patak bal partján É-i, míg a jobb parton 

 ÉK-i irányban dűlnek s így a patak medre egy törés vonalat jelez. (2. kép.) 



A kristályos palák több helyen andezit lepellel vannak letakarva, de az eró- 

 ziós árkok mentén jól lehet látni az alig 0"5— 1 m vastag takaró alatt az alap- 



^ A Magyarhoni Földtani Társulat 1919 jan. 29-én tartott szakülésén be- 

 mutatta Papp Kákoly dr. főtitkár. 



- A vidék geológiai fölvételét Gesell Sándor 1897 — 1900 között és dr. 

 Pálfy Mór 1899 — 1903 között végezte. Abrudbányai lap 20 zóna XXVIII. rov. 



