6 IDŐSB DE LÓCZY LAJOS 



Figyelemre méltó, hogy a Hamburgi várhegy mészköveivel meg- 

 egyező közetek vannak Nyitra város környékén és a Zoborhegyen. Vagyis 

 a ballensteini altotrikus fácies a Zobor-Tribecsben is felbukkanik. 

 A chocs-takaróban, mely alján jól padozott világosszürke, csaknem dach- 

 steini típusú mészköböl, följebb vastag rétegzésnélküli világos dolomit- 

 ból áll, a benne mindenütt található mészalgák Doknyay és Pia sze- 

 rint (Diplopora annulata Gümb.) révén triaszkorúnak bizonyult. A chocs- 

 dolomitban több helyen feltalált homokkő, mely az Inovecben a mag- 

 hegység sötét szubtatrikus dolomitjából is immár ismeretes a felső triasz- 

 kori lunzi homokköre utal bennünket. Ennek kíséretében mészkő is szere- 

 pel a Jablanc-Prazniki hegységben jellemző raibli fossziliákkal. A világos 

 árnyalatú chocs-dolomit és a maghegységek sötét triász dolomitja tehát 

 egyidejű képződmények, melyek különböző kőzettani jellegét regionális 

 elhelyezkedésüknek kell betudni. A sötét bitumenes triász mészkő és 

 dolomit az alaphegység partjaihoz közeli lerakódások a fehér és vilá- 

 gos árnyalatú chocs-mészkő ós dolomit pedig nyíltabb siker tengervíz- 

 nek, parttól távolabb fekvő üledékei lehetnek; az utóbbiak keletkezését 

 az Atlanti óceánban levő Bahama-zátony koralligén képződményével ér- 

 telmezhetjük. 



Ugyanez a viszony áll fenn a maghegységeket övező, vagy azokat 

 az Inovecben és Zobor-Tribecsben elborító, altotatrikus, szubtatrikus 

 vonulatok és a szirtövi mezozoikus lerakódások között, amelyek a 

 maghegységektől északnyugat felé egymásután kulisszaként sorakoznak, 

 mint parthoz közel és távolabbi fáciesek között, miként ezt Kulcsár 

 Kálmán ^ is fölfedezte. A szinezésbeli ellentét a szürke szirtes, maim- 

 mészkő és a fehér strambergi mészkő között még nagyobb. 



Nem bizonyos, hogy vájjon nincsenek-e az alaphegységhez köze- 

 lebb eső diapirszirtekben mélyebb triaszkori emeletek is. A Stibor vajda 

 várromjaitól koronázott Beckó szirt sötétszürke mészköveinek helyzetére 

 nézve a Nedzói hegységgel szemben már régen Stur és Stache azt a 

 felfogást hirdették, hogy ez is a vágvölgyi szirtövbe tartozik. Ujabb 

 adatokat Ferenczi István ad róluk az 1917 — lO.Földt. Int. jelentésben. 

 Ebben a szirtben az anisusi emelet decurtata szintjének brachiopodáit 

 gyűjtötték a bécsi geológusok. A Nyitra folyó vízterületen a Nyitra és a 

 Bellanka közén Nagyugróc és Eudnó-Bajmócz között emelkedik a bécsi 

 geológusoktól (Stur) Bellanka-nak nevezett hegység és ezzel szemközt a 

 Száraz-magurára (Suchymagura) támaszkodó Kossuth tető. Szélesen terül 

 el itt a chocs-dolomit valamennyi magaslaton. A völgyekben azonban 

 Nagy-ugróc körül, valamint a BeUanka és a Nyitra mellékén Bajmócig 



^ Lásd Kulcsár Kálmán megfigyelését a Földt. Intézet 1915 — 1917. évi je- 

 lentéseiben. 



