A NYITRA- ES TRENCSEN VARMEGYEI MESZKCSZIRTEK GEOL. HELYZETÉRŐL. D 



északnyugat felöl előrenyomuló, nagy mélységbeli erős összeráncolódása 

 közben nyírattak volna le alapjukról és a ráncolás folyamán vízszinte- 

 sen elmozdultak volna függőlegesen alattuk levő eredeti helyüktől. Hely- 

 zetük a sziléziai nagyobb strambergi szirtekéhez hasonló. Teljesen hiány- 

 zik a vágmenti mészkőszirtekről a chocs-dolomít, mely a Yág balpartí mag- 

 hegységek körül a szubtatríkus lerakódások összegyűlt vagy pikkelyesen 

 egymásra tolt rögein általában nagy takarókban fékszik. 



A szirtövi mezozoikus képződmények felbukkanásai a krétakorú, 

 jobbára felsőkrétakori (talán eocénbeli) flisböl, akár hosszú vonulatok- 

 ban, akár a harántosan összetörött brachyantiklinálisokban és izolált 

 szirtekben olyan tektonikai folyamatnak eredményei, melyet Mrazek 

 a romániai petróleum területeken felismert és amelyet az erdélyi me- 

 dence földi gáz vidékein is konstatáltunk. A diapir áttűzésű redőzés ez. 



A chocs-takarót a Yág jobbján a Eachsturn-Wellerlingi mészkő 

 és dolomit helyettesíti ; ez a werfeni rétegekből álló, sőt talán diabáz 

 intruziókkal telt permi feküjével együtt a Kiskárpátokban, Szomolyán 

 és Detrekőváralja között a maghegységek subtatrikus mezozoikumára bo- 

 rul reá, mely utóbbi délfelé, a ballensteiní faciesű szürke vaskos 

 mészkő, máriavölgyi palák, dévényúj falusi greszteni rétegek és foltos 

 márgából álló altolatrikus liaszon fekszik. A trencsénnyitrai Yág balján 

 és a Nyitra forrásterületén (Inovec-Zsgyár) a chocs takaró nemcsak a 

 krétakorú szferosziderites márgával együtt összegyűrt bracbyantiklináli- 

 808 szirtes zónára, hanem a maghegységek pikkelyesen megzavart szub- 

 tatríkus köpenyén is rajtafekszik. A szubtatríkus gipszes tarka keupernek 

 és liasznak megjelenése a trencsénvidéki Vág jobbparti flisböl fölbukkanó 

 diapirszerü boltozatokban, továbbá a Lednicrónán bányamívelés alatt 

 levő felső liaszkorú mangános agyagpaláknak hasonlósága a Konyha- 

 Lozorno-Borostyánkő-Stomfa vidéki mangánpalákkal, amelyek a mária- 

 völgyi palákkal szorosan társulnak a Kiskárpátokban e szubtatríkus és 

 altotatrikus ^ faciesek szórványos elterjedését és egymással való szorosabb 

 kapcsolatát sejteti. 



Még nincs megvilágítva, hogy vájjon a Kís-kárpátokban nincsenek-e 

 a sötét mészkövekben Használ idősebb triász vagy paleozozoós kori lerakó- 

 dások. A gránit alatt fekvő látszólag gránit íntruzíóktól kontaktosodott 

 mészkövek Modor-Límbák és Dévény körül felvetik azt a kérdést, hogy 

 vájjon níncsenek-e itt a gránitnál idősebb mészkövek, avagy pedig a 

 gránitot posztliaszkorúnak kellene tekintenünk. Ezt a problémát a hain- 

 burgi hegyekben, valamint a Lajta és a Eozálía hegységben előforduló 

 mészkövek és sötét dolomitok tüzetes vizsgálatával kellene megoldani. 



^ A hochtatrisch jelző helyett az altotatrikus kifejezést ajánlom a magas- 

 tátrai helyett. 



