A) ÉRTEKEZÉSEK 



A NYITRA- ÉS TEENCSÉN ViRMEGYEI MÉSZKŐSZIRTEK 

 GEOLÓGIAI HELYZETÉRŐL/ 



Irta : Idősb Lóczy Lajos dr.^ 



A Vág mellékén széles övben vonul a Nedzó hegység mögött Zsol- 

 náig a krétakorú flis, mely a Morva folyó síkságából kiemelkedve a 

 Javorina, Koncita, Makitta és Javornik rácsos gerinceit az északnyugati 

 .határhegységben felépíti és vágvölgyi ereszkedőjén hosszú mészkővonula- 

 tokba és magános szigetekben a flisnél sokkal régibb mezozoós képződ- 

 ményeket foglal magában. A mészkőszirtek régiója ez, mely folytatásá- 

 ban az árva vármegyei szirtek vonulatán át a Pienninekig követhető. 

 A berencsváraljai szirtvonulat pikkelyes és harántos törésekkel 

 egymásba tolt mezozoikus, helyi fáciesmódosulatokkal az Otura, túrmezei 

 és miavai vonulatoknak tart, majd Alsó- és Felső-Szücsnél szabályos 



^ Eövid foglalatját kívántam előadni szaktársaim előtt azoknak a megfigye- 

 léseknek, melyeket részint a magy. földtani intézeti munkatársaimmal együtt tett 

 kirándulásokban, részint magános utaimon 1913 — 19] 7 között gyűjtöttem, hozzá- 

 juk fűzve ezekből származó gondolataimat. 1913-ban ugyanis Gróf Serényi Béla 

 akkori földmívelésügyi miniszter úr elrendelte a kárpáti felvidék új felvételéi. Eb- 

 ben az első orientáló kirándulások mellőzésével résztvettek, különböző időben Kul- 

 csár KÁLMÁN, Ifj. LóczY Lajos, Maros Imrr, Toborffy Géza, Toborffy Zoltán, 

 ViGH Gyula, Vitális István, Vogl Viktor és Dornyay Béla. A Földtani Intézet 

 1914 — 1916. évi jelentései tartalmas és értékes közleményeket foglalnak maguk- 

 ban e derék munkatársaktól. Az Ővelük együtt szerzett adatok alapján közöltem 

 a Földtani Közlöny XLVIII. (1918.) kötetében (229-234. lap) a Társulat 1917 

 december 5-én tartott szakülésén előadott « Összehasonlító szemlélődések az Er- 

 délyi Érchegység és az Északnyugati Kárpátok Geoszinklinálásaí felett » című rövid 

 tanulmányt is. A magyar geológusok közlésein kívül a bécsi geológusok u. m, : 

 Paul K., Stache Guido, Stur Dénes, Hauer F., Uhlig Viktor, Vetters és Beck 

 stb. stb. régibb irataiban az adatoknak temérdekségót halmozták fel. Lehetetlen- 

 ség volna, már csak a nyomdai költségekre való tekintettel is, pontról pontra 

 idézni megfigyeléseiket. Magyar szaktársaim előtt ismereteseknek kell azokat fel- 

 tételeznem. 



^ Előadta a Magyarhoni Földtani Társulat 1919 jan. 29-én tartott szakülésón. 



1* 



