ISMERTF.TÉSEK. 5l 



1917. évi 47. kötet 428. oldalán közölte. A magyar fordítás az eredeti szöveg ezen 

 előnyeit sikeresen használta fel. 



A címlapon csak szerényen húzódik meg Papp Károly egyetemi tanár 

 neve, aki csak mint kiegészítő és összehasonlító szerepel, holott társszerző is a szó 

 legszorosabb értelmében, nemcsak azért, mert az ú. n. Függelék, — amely 

 különálló egész ugyan mégis szervesen kapcsolódik az egészhez s a kötet egyötödét 

 képezi — az ő tollából származik, hanem azért is, mert magában a szövegben 

 mindenütt észrevehetők a revizor gondos simításai. Az összehasonlításnál is 

 mindjobban kidomborodik azon törekvése, hogy az olvasó figyelmét gyakorlati 

 vonatkozású és személyes tapasztalaton alapuló megjegyzésekkel és kiegészí- 

 tésekkel is ébren tartsa, sőt fokozza. A közbeiktatott fejezetek és kiegészítések 

 a fordított szövegnek föltétlen javára írhatók és azzal teljesen harmonizálnak. 



A nagyobb pótlások közül kiemelendők a 131-ik oldalon a bányásziránytük 

 használata, ahol a szöveghez 3 új ábra is járul (118a, b, c) a 337. oldalon pedig 

 a hazai karsztjelenségeket tárgyalja. Hazánk karsztos vidékeit Veress József 

 nyomán csoportosítja. A 435—438. oldalokon a Nagy Magyar Alföld hajdani 

 pusztái e fejezetben a homok Cholnoky megállapította mozgási törvényeiről 

 a defláció, nedvesség, térszíni forma és éghajlati viszonyok összefüggését világítja 

 meg. A 449—452. oldalakon a stassfurti káüsóval, a 485. oldalon a szicíliai kén- 

 bányákkal foglalkozik. A szöveget számos eredeti szelvénnyel teszi szemléltetővé. 

 A kötet anyagbeosztása a német eredetivel teljesen megegyezik. Az első részben 

 a föld és erőforrásait tárgyalja. Külön fejezetben tér ki a radioaktív 

 folyamatokra és a meteoritek szerepére. x\ második rész a föld belső erőinek mű- 

 ködésének keretében a földkéreg zavargásaival, a földrengésekkel, a felszíni erők 

 működésében (III. rész) az elmállással, a letárolással s az üledékek képződésével 

 és a fosszihzáció folyamataival foglalkozik. Végül külön részben 10 oldalon a 

 belső erők összehasonlítását foglalja magában a Föld felszínének arculatára. 



A függelék tíz fejezete párhuzamosan egészíti ki Schaffer fejezeteit külö- 

 nös tekintettel a hazai viszonyokra. Az első fejezetet Papp Károly egyet, tanár, 

 a magyarországi mélyfúrások alapján tapasztalt geotermi- 

 kus gradiensnek szenteli. Eredményeit a városügeti artézi kút, a nagy- 

 sármási mélyfúrások és az alföldi artézi kutak adataiból meríti. Összehasonlí- 

 tások alapján kimutatja, hogy az alföldi 18—29 m gradiens az európai 33 m-es 

 átlag alatt marad. A vulkánosságot és posztvulkáni jelenségeket a Szt. 

 Anna-tóval és torjai Büdös-heggyel kapcsolatban tárgyalja, miközben a külön- 

 böző típusokra is kiterjeszkedik, amelyben a szerzőt személyes olaszországi ta- 

 pasztalatai is támogatják. Hazánk nagyobb földrengései c. feje- 

 zetben Magyarországot szeizmikus tekintetben a mediterrán szinkünálisba sorozza. 

 A történeti és összehasonlító rész után a Kárpátok és az alföldek rengés területei 

 a különböző auktorok kritikai méltatásával új perspektívát nyit a hazai szeiz- 

 mikus jelenségek megítélésénél. Magyarország artézi kútjait 

 tektonikus, thalasszikus és alföldi medencékből eredő csoportokra osztja. Az 

 artézi kutak térképét Pazar és Szoxtagh nyomán állította össze. Kár, hogy a 

 térkép kicsiny volta miatt nem elég szemléltető. Az ásványvíz fejezetben a külön- 

 böző vegyi összetételű meleg és hideg ásványvizek vannak összefoglalva. A ma- 



4* 



