TAVSULATl ÜGYEK. 57 



sietve, s a mai idő egyáltalán nem alkalmas ilyen mélyreható változtatásokra. 

 Krenner József dr. azt hangsúlyozza, hogy a rendkívül komplikált alapszabály- 

 tervezetben semmi haladás nincs, inkább visszaesés. A tervezett alapszabályok- 

 kal szemben Papp Károly dr. elsötitkár a következőkben fejti ki aggályait : 

 «Mélyen tisztelt Választmány ! 



Ha a régi és az új alapszabályokat egymás mellé téve összehasonlítom, 

 a régi Nagy Magyarország és az új megszűkitett Magyarország képe jelenik meg 

 előttem. A régi Alapszabály egyszerű, világos szakaszaival minden jogot a Köz- 

 gyűlésnek ad, évenkint egyszer minden tagnak joga van a Társulat ügyeibe bele- 

 szólni, s három évenkint a közgyűlés teljesen újjá alkotja tisztikarát és választ- 

 mányát. Eme régi Alapszabály szerint minden tagnak egyforma joga van, s a 

 liberális, demokratikus Alapszabály valóban alkalmas arra, hogy 

 az ásványtan és földtan művelőiből és kedvelőiből egy hatalmas, nagy társulatot 

 alkosson ; épúgy mint pl. a Magyar Földrajzi Társasa g és a M a- 

 g y a r Természettudományi Társulat hasonló alapszabályokkal 

 hazánk legéletrevalóbb tudományos társulataivá fejlődtek. 



Az új Alapszabály bonyolultabb szervezetével egy szűkebb körű társasággá 

 való átalakulást célozza, olyanféleképen mint a Magyar Tudományos Akadémia 

 vagy a Szent István Akadémia ; abból a tiszteletreméltó elvből indul ki, hogy a 

 Földtani Társulatot csak szakférfiak irányítsák, e célból a tagokat szortírozza, 

 belső tagokat választ, s ezen belső tagoknak a zártülésen jogaikat kiterjeszti, 

 úgy hogy tulajdonképen a zárt ülés veszi át a közgyűlés szerepét. Tehát 850 tagot 

 számláló társulatunkat ezentúl 50—60 belső tag irányítaná, vezetné; s amikor 

 eme belső tagokat tetemes jogokkal felruházza, viszont közgyűlésünktől a jogokat 

 egyszersmindenkorra elveszi. 



Kilenc éves titkárságom alatt mindenkor a Földtani Társulat terjesztése 

 és naggyá tétele lebegett szemem előtt : a Természettudományi Társulatot és 

 vezetőit Ilosvay LAjost és Gorka SÁNDORt, a Földrajzi Társulatot és vezetőit 

 LóczY LAjost és Cholnoky jENŐt vettem mintaképül, mert megg3^őzödésem az, 

 hogy csak egy anyagilag erős és a társadalom legműveltebb osztályát is magában 

 foglaló társulat terjesztheti sikerrel az ásványtani és földtani tudományokat. 

 Társulatunkat az új alapszabál}' kétségtelenül sokkal szűkebb szakegy- 

 letté fogja alakítani, amelyben a kiváló szakférfiak egymásközt beható eszme- 

 cseréket, vitákat rendezhetnek. — de véleményem az, hogy e megszűkített tudo- 

 mányos egyesületben megszűnik a külvilággal való kapcsolat, s teljesen akadémi- 

 kus jellegű tudósok fórumává válik. Épen ezért egész multamat megtagadnám, 

 ha ezen új alapszabályokhoz hozzájárulnék. Nagyon rövid leszek ezután. 



Azt a két elvet, amelyet az új Alapszabály készítői szem előtt 

 tartanak, hogy t. i. a fiatal geológusoknak lényegesebb szerepük legyen a társulat 

 irányításában, s másrészt, hogy csakis szakemberek kerülhessenek a társulat 

 tisztségére, a régi Alapszabályok keretében is igen könnyen meg lehetne valósí- 

 tani a következőkép : 



«18. §. A társulat ügyeit a választmány intézi, amelj'nek tagjai az elnök, 

 másodelnök, a szakosztályok elnökei, továbbá 24 választmányi tag, titkár, szer- 

 kesztő s pénztáros .» 



