8i HIDROLÓGIAI KÖZLEMÉNYEK. 



sziníileg biztosítható volna. Legvégül megemlékezem arról is, hogy az államvasuti 

 pályaudvarnak, mint vízállomásnak a vízellátására milyen módozatok kínálkoz- 

 nának. 



I. Földtani viszonyok. 



A Salgótarján környékén lévő fiatal harmadkori medenceüledékeket 

 nagyjából három csoportra oszthatjuk az itten ismeretes széntelepek szintjéhez 

 képest. És pedig megkülönböztethetjük : 1. A széntelepek alatt lévő fekvő réteg- 

 csoportot, 2. A széntelepes réteg csoportot és 3. A széntelepek 

 fölött lévő fedő rétegcsoportot. 



Az egyes rétegcsoportok földtani-rétegtani viszonyait részben a saját 

 észleleteim, részben Noszky Jenő késmárki tanár úr közölt adatai,^ részben a 

 salgótarjáni és baglyasaljai bányahivataloktól nyert adatok alapján ismertetem. 

 Mindenütt hozzáfűzöm mindjárt azt is, hogy az egyes rétegek vagy rétegcsoportok 

 mennyiben vízvezetők, vagy vízhatlanok. Ezek az adatok is részben a saját ta- 

 pasztalataimon, részben a nevezett urak szóbeli közlésein nyugszanak. 



A részletes taglalás a következő: 



A szénfekvö rétegcsoport. 



1 . Legalul ismeretlen vastagságú alsó oligocén kiscelli agyag 

 fekszik, amely azonban csak kis területen bukkan a napfényre Kishartyán (Ha- 

 dászó-puszta) környékén. Kétségkívül megvan Salgótarján alatt is, de igen nagy, 

 számításba nem jövő mélységben. Egyébként vizet nem tartalmaz. 



2. Felső oligocén — alsó miocén (aquitaniai emelet- 

 beli) glaukonitos homokkő rétegcsoport. Ez a rétegcsoport 

 főleg sárga, vagy barnássárgás homokkőből és homokból áll. A rétegek belse- 

 jében gyakran diagonális álrétegzés is észlelhető, ami arra utal, hogy a szó- 

 banforgó rétegek egészen sekélytengeri, esetleg helyenkint sekély elegyesvizi 

 üledékek voltak. Noszky szerint néhol vékony agyagos betelepülések is van- 

 nak benne. A rétegcsoport legfelső rétegei helyenkint kavicsból állanak. Ez a 

 rétegcsoport, a salgótarjáni bányászok «cerithiumos homokköve*), mintegy 550 m 

 vastagságban ismeretes. 



A szénfekvő rétegcsoport kövületeket is tartalmaz, de meglehetősen gyéren. 

 A Magyar Földtani Intézet múzeumába dr. Schafarzik Ferenc, akkor még 

 egyetemi tanársegéd gyűjtései révén egy kisebb kövületgyűjtemény jutott. Ezek 

 a kövületek hosszú időn át feküdtek az intézet raktárában, ládában elcsoma- 

 golva s csak az elmúlt 1918 évben kerültek a raktár rendezése közben újból 

 a napvilágra s ekkor volt szíves Pálfy dr. főgeologus úr ezeket a kövületeket 



1 Noszky Jenő: A salgótarjáni szénterület földtani viszonyai. Koch 

 Emlékkönyv. 67. old. 1912. Továbbá: A Mátrától északra lévő dombos 

 vidék földtani viszonyai. A m. k. Földtani Intézet Évi Jelentése 1915-ről. 364. old. 

 Jelentés az 1908. évben Gömör, Heves és Nógrád vármegyékben, eszközölt 

 részi, földt. felvételről. A m. k. Földtani Intézet Évi Jelentése 1908-ról. 



