86 HIDROLÓGIAI KÖZLEMÉNYEK. 



1. A riolittufa különböző vastagságú; néhol csak néhány ni-n}^, 

 de néhol 50 m-re is megvastagszik. Néhol egészen hiányzik. A baglyasaljai lejtős- 

 aknában pl. 10 m vastag. A riolittufa finomszemü, fehér, tömött, kaoünosodott 

 kőzet s ennek következtében a vizet maga a kőzet nem vezeti, sőt vízhatlan. 

 Épen azért néha a felületén a föléje települő homokos rétegek vize a réteg lej- 

 tése irányában leszivárog. 



2. Gyúrható agyag. Az alsó széntelep közvetlen fekvőjében néha 

 fellép egy kékesszürke gyúrható agyagréteg, amely néhány m-nyi, de néha 30 m 

 vastag is lehet. Néha teljesen hiányzik. Vízhatlan; az agyag és a föléje települő 

 alsó széntelep határán néha rétegforrás módjára víz fakad. 



3. A főszéntelep (alsótelep). Néha közvetlenül a riolittufára, máskor 

 a közbetelepülő gyúrható agyagrétegre fekszik. Vastagsága: 2'5 m-nyi. 



4. Feketésszürke palás agyag, amit a salgótarjáni bányászok 

 «kanafasz»-nak neveznek. Ennek vastagsága 8—4 m-től 60 m-ig terjedhet. Víz- 

 hatlan. 



5. Homokkő. Kb. 15 m vastag. Vizet nem tartalmaz. 



6. Kistelep, vagy középső telep. A széntelep közvetlen fedője 

 egy congériáspad, amely a Congeria Brardii A. Br. héjaiból épült fel. 



7. Palás agyag. Kb. 20 m vastag. Vízhatlan. 



8. Homokkő kb. 10 m vastag. Vizet nem tartalmaz. 



9. Első széntelep vagy felső telep. Böckh Hugó dr. meg- 

 jegyzése szerint a 7., 8. számú rétegek s a szénfedö rétegcsoport 1. és 2. rétege 

 szintén tartalmaznak congeriákat, (Geológia II. k. 715. old.). 



III. A szénfedő rétegcsoport. 



Ez a rétegcsoport homokból, homokkőből, palás agyagból, homokos vékony 

 rétegzésű agyagból (schlier) áll s alsó részében a burdigaleni, felső részében a 

 vindobonai emeletet képviseli. Ide tartoznak a következő rétegek: 



1. Teredos-réteg. Ez vékony, finomszemű szürkéssárga homokkő, 

 amelyben a Teredo norvegica Spengl. fúrókagyló fúrt lyukainak kitöltései láthatók. 

 Nyilvánvaló, hogy ezek a fúrókagylók eredetileg egykori uszadékfába fúródtak ; 

 a fúrt lyukak kitöltődtek az akkori tengerfenék homokos iszapjával s ezek marad- 

 tak vissza kövülve, míg a faanyag teljesen elpusztult. A fúró kagylóknak a szén- 

 telep közvetlen fedőjében való fellépése azért is érdekes, mert jelzik a tengernek 

 közvetlen transzgresszióját a kétségkívül édesvízi, mocsárvízi periódus után, 

 amelyben a barnaszéntelep képződött. A dolog természetéből folyik, hogy a 

 teredos-réteg nem lehet nagy kiterjedésű, mindenütt egyformán kifejlődött réteg, 

 hanem csak egészen helyi, lokálisan kiképződött fácies. A Magyar Földtani In- 

 tézet gyűjteményében néhány szép kőzetpéldány van, amelyekben számos Teredo 

 norvegica Spengl. fúrásnyom látható. Ez a réteg vizet nem tartalmaz. 



2. Palás agyag. Vastagsága kb, 10 m. Vízhatlan. 



3. «C a r d i u m o s r é t e g e k.» Ezek homokból, márgás homokból 

 és laza homokkőből állanak. Vastagságuk kb. 20 m. Bennök, helyesebben ennek 

 a rétegcsoportnak egyes rétegeiben nagy mennyiségben lépnek fel egy cardium- 



