88 HIDROLÓGIAI KÖZLEMÉNYEK. 



értelemben vett salgótarjáni szén vidéken, aini a «Salgótarjáni Köszénbánya 

 E.-T^> bányatérképén igen jól feltűnik. Ezekről a vetődésekről Noszky J. is 

 kimerítően megemlékezett s azokat a barnaszénvidék távolabbi részeiben is ki- 

 nyomozta. 



Az egyik vetődési irány az ÉK— DNy-i, a másik az erre merőleges ÉNy— 

 DK-i törés irány. Az előbbi Noszky megállapítása szerint a régebbi, de kisebb 

 jelentőségű vetődési irány, az utóbbi a fiatalabb, jelentősebb, nagyobb vetődési 

 magasságkülönbségekkel bíró irány. A vetődések között lévő földkéregdarabok, 

 rögök, tehát mintegy sakktábla kockáinak módjára helyezkednek el. Azok a 

 rögök, amelyek az előbbi helyzetükben maradtak, vagy épenséggel emelkedtek, 

 a sasbércek (horstok). amelyek pedig.lesülyedtek, az árkok. 



Salgótarján környékén csakis az ÉNy— DK-i irányú vetődési rendszer 

 szerepel, úgy hogy csupa ÉNy— DK-i irányú rögökkel és árkokkal van itt dol- 

 gunk. Az egykor kiemelkedettebb sasbércekről a denudáció, a szárazrajutás után, 

 tehát már ősrégi idők óta (kb. a pliocén eleje óta), eltávolította a felsőbb rétegeket 

 ö így a széntelepeket is ; ellenben a mélyebbre sülyedt árkokban a felsőbb, a szén- 

 telepeket tartalmazó rétegek máig is megmaradtak. A barnaszénbányászat tehát 

 csakis az egyes vetődési síkok által pontosan körülhatárolt árkokban fejlődhetett 

 ki, a sasbérceken sohasem. Nagyon fontos ez a körülmény a hidrogeológia szem- 

 pontjából, amint azt alantabb részletesebben ki fogom fejteni. 



A mellékelt hidrogeológiai térképen feltüntettem, a Salgótarján környékén 

 lévő vetődési vonalakat. A vetődési vonalak berajzolására az alapot részben 

 a «Salgótarjáni Kőszénbánya R.-T.» bányahivatalában lévő bányatérkép ; részint 

 a Papp Károly dr. által közölt térképvázlatok,^ de főleg Noszky Jenő tanár 

 úrnak az eddigi adatok figyelembevételével készített 1 : 25,000 mértékű eredeti, 

 felvéteh lapja szolgáltatták. 



III. A hidrogeológiai viszonyok. 



A) A víztartó szintek. 



A földtani-rétegtani viszonyok tárgyalásánál már ráutaltam röviden arra, 

 hogy mely rétegcsoportban van, vagy remélhető víz. Ezeket a víztartó szinteket 

 itten már most kissé részletesebben ismertetem. Külön kiemelem azokat a víz- 

 tartó rétegeket, amelyek Salgótarján nagyközség vízellátásának szempontjából 

 számításba jöhetnek. A vizet tartalmazó rétegcsoportok alulról felfelé haladva 

 a következők: 



1. A szén fekvőben lévő aquitaniaihomok- és ho- 

 mokkő-rétegcsoport. Ez a rétegcsoport, mint a mellékelt térkép is 

 feltünteti, aránylag nagy kiterjedésben terül el a felszínen s a csapadékvizet 

 általában jól és könnyen elnyeü. Azt várhatjuk tehát elméletileg, hogy ez a réteg- 

 csoport bőven tartalmazzon vizet. A víz itt lefelé szivárogva végül vízhatlan agya- 



^ Dr. PappKáeoly: A magyar ])irodaloni vasérc- és kőszén-készlete. A m. 

 k. Földt. Intézet kiadvánva. 1916. 771. és 773. oldalok. 



