HIDROLÓGIAI KÖZLEMÉNYEK. 91 



általában bőven tartalmaznak vizet. A völgyeket feltöltő hordalékanyagban 

 a patakmederrel párhuzamosan lassan lefelé áramlik a völgy mentén a földárja. 

 Az alluviumban lassan lefelé szivárgó földalatti vízfolyást táplálja egyfelől az 

 illető fővölgy patakjának oldalt szétszivárgó vize, másfelöl az oldalt betorkoló 

 kisebb mellékpatakocskák és árkok lefolyó, vagy leszivárgó vize. A kisebb mellék- 

 patakok vize sokszor egész nyáron át száraz, mivel a lefolyó víz a homokos meder- 

 ben teljesen elszikkad. Kétségtelen azonban, hogy a lefelé mozgó földalatti víz, 

 a földárja, ha a nyári szárazságban kissé csökken is, legnagyobb részében ekkor 

 is jelen van. 



Bővizű kutakat a szélesebb völ ^y részletekben 

 tehát mindenesetre jó eredménnyel lehet mélyíteni' 

 az alluviális kavicsos-homokos rétegekbe. 



Salgótarján körnj^ékén, bár a vidéket általában meglehetős vízszegénynek, 

 száraznak kell minősítenünk, elég nagy számban bukkanunk forrásokra s elég 

 nagy számmal vannak kutak is. A források és kutak leginkább a szénfekvő homok- 

 homokkő-rétegcsoportból s a kavicsból nyerik vizöket, de alárendelten más kép- 

 ződményekből is fákadnak. Lássuk tehát már most a fontosabb 

 forrásokat a kutakat Salgótarján környékén. 



B) Források. 



A források nem egj'ebek, mint az imént leírt víztartó-rétegek földalatti 

 vizének külszínre bukkanásai. Ennek a külszínre bukkanásnak különféle okai 

 lehetnek; a források eredetét, természetét az egyes forrásoknál külön-külön fel- 

 említem. Altalánosságban megjegyezhetem, hogy a források nagyobbrésze réteg- 

 forrás, egy kisebb része hasadékból kilépő, felszálló forrás. A források nagyobb 

 része csekélyvizűnek mondható ; kevés köztük a bővizű. Ilyenek a hasadékon 

 felszálló források. 



Megjegyzem itt, hogy az alantabb leírandó források sorszáma megegyezik 

 a forrásoknak mellékelt a térképen lévő sorszámával. ^íegjegyzem végül még 

 azt, hogy a teljesség kedvéért néhány olyan forrást is felemlítek, amelyeket saját 

 magam nem vizsgálhattam meg, csak Noszky úr révén van róluk tudomásom. 



A források a következők: 



1. forrás, a Bezerme-hegytől északnyugatra, a somos köúj falusi vasúti 

 állomástól kissé délre, a Tarján-patak legfelső részének bal oldalán Noszky sze- 

 rint a felső oligocén rétegekből ered. 



2. forrás, a Bezerme-hegytől DK-re, a Tarján-patak baloldali forrás- 

 ágában, ahol a két ága összefut. Az aquitaniai szénfekvő homok-homokkőréteg- 

 csoportból ered Noszky szerint. Csekélyvízü. 



3. forrás, a Bezerme-hegytől délre, a Tarján-patak baloldali forrás- 

 völgyének baloldalán, a Kis-Gedőc-pusztától kissé ÉK-re. Noszky szerint a 

 szénfekvő homok-homokkő-rétegcsoportból ered. Csekélyvizű. 



4. forrás, Kercsegtető déU oldalán, az itt lejövő árokban fakad a 

 szénfekvő homok-homokkő-rétegcsoportból Noszky szerint. Csekélyvizű. 



5. f o r r á s, a Tarján-patak jobb oldalán, a Kis-Gedőc-pusztától DNy-ra^ 



