HIDROLÓGIAI KÖZLEMÉNYEK. 95 



lett volna ez lehetséges. A felső rossz vizet elszigetelték, hogy ne juthasson a kútba. 

 Az alsó víztartó-réteg vize ezután a fenéktől számítva 7'5 m magasságra emelke- 

 dett a kútban. 



Nyilvánvaló tehát, hogy itt két különböző víztartó-réteg van jelen, amelyek 

 vízhatlan agyagos réteggel vannak elkülönítve. És pedig a felső víztartó-réteget 

 nyilván alul egy agyagos réteg határolja, alatta száraz homokos rétegek követ- 

 keznek, majd az alsó víztartó kavicsos homok fölött újból egy vízhatlan agyac^os 

 réteget kell feltételeznünk. Hogy így van-e pontosan a rétegsor, azt természetesen 

 biztosan nem tudhatjuk, de ez a legvalószínűbb. A kútásásnál jelen volt munkás 

 egyszerűen csak «homok»-ról, tett említést, amit a kútásásnál szerinte mindvégig 

 feltártak. 



Az alsó víztartó-réteg fölött, a külszíntől számítva legalább 8 m mélység- 

 ben azonban okvetlenül egy vízzáró-réteget kell feltételeznünk, mert csak ez 

 magyarázza meg azt, hogy miért tudtak 8-5 m mélységig zavartalanul lehatolni 

 a kútásással s hogy amint megütötték az alsó víztartó-réteget, annak vize a fe- 

 néktől számítva 7'5 m magasságig megtöltötte a kútaknát. Ez a körülmény tehát 

 világosan azt is jelenti, hogy az alsó réteg vize hidrostatikai nyomás alatt áll. 

 Vagyis a fő-téri kút jelenlegi állapotában nem egyéb, mint egy kis mélységű 

 negatív artézi kút. Ezt bizonyítja különben az a körülmény is, hogy a fő-téri 

 kút vízszintje az állandó erős igénybevétel s az elmúlt évek nagy nyári szárazságai 

 dacára is állandóan ugyanaz maradt, nem sülyedt. 



Mivel a felszíntől és a felszínliez közel keringő, könnyen fertőződő felső 

 földalatti víztől kétségkívül jól elszigeteltnek tekinthetjük a szóban lévő alsó, 

 negatív artézi vizet, bizonyosnak vehetjük azt, hogy annak vize teljesen kifogás- 

 talan, a város szennyvizei által nem fertőzött. Miután vízszolgáltatóképessége 

 is tetemes, ez a kút a város vízellátásának kérdésében komoly számításba jön. 

 Csakis az a kérdés, hogy az alsóréteg vizétől a felső, többé-kevésbbé szennyezett 

 talajvíz teljesen elszigetelhető-e? 



VII. kút. A zagyvarónai völgy kitorkolásánál, a város északi végén 

 az országút és az acélgyár felé, valamint a MÁV. szénrakodó felé menő vasúti 

 sínpár kereszteződésénél egy városi közkút van, amelynek vize szintén tiszta, jó. 

 Le lévén zárva, én magam közelebbről nem vizsgálhattam meg. A kút bővizű; 

 egy alkalommal állítólag tisztítani akarták a kútaknát s e célból két szivattyú 

 segélyével iparkodtak a vizet eltávolítani, de sikertelenül. Kétségtelen, hogy ez 

 a kút is épen olyan, mint az előbbi VI. számú kút, vagyis vizét a mélyebb víz- 

 tartóból nyeri (mélysége állítólag 6—7 m) s vize nyilván szintén hidrostatikai 

 (negatív artézi) nyomás alatt áll. Ennek következtében e kút vízszintjének sü- 

 lyesztését sem idézi elő az erősebb igénybevétel sem. Tehát olyan megítélés alá 

 esik, mint az előző VI. számú kút. 



VIII. k ú t. Salgótarján mellett ÉK-re a Bimamurány -Salgótarjáni Vasmű 

 R.-T. kórházának udvarán lévő kút a bemondás szerint kb. 7—8 m mély; benne 

 a vízoszlop magassága kb. 1 m-nyi. A kút vízszolgáltatóképessége csekély; 

 erősebb igénybevétellel elég hamar sülyeszthető a vízszine. 



A közvetlen szomszédságban egy másik telken szintén van egy kút, amely 

 úgy látszik már mélyebb- és bővebbvízű. Vizét egy szivattyú a közelben lévő 



