HIDROLÓGIAI KÖZLEMÉNYEK. 99 



2. A város alatt lévő fekvő homokkő réteges o port 

 kavicsrétegének vize. 



A széntelepes rétegcsoport alatt fekvő meddő homokkő rétegcsoport leg- 

 felső rétegösszlete, a burdigaleni kavicsréteg Noszky szóbeli közlése szerint észak 

 felől jőve Salgótarján nagyközség alatt húzódik el s ez a rétegösszlet vizet bőven 

 tartalmaz. 



Ebbe mélyül le a város főterén lévő fokút (VI. sz.). Ez a kút, mint már 

 említettem (94. old.), eredetileg kb. 4 m mély volt s mivel vize rossz volt, a város 

 elöljárósága tovább mélyittette 8 m-ig, amely mélységből azután jó vizet nagy 

 bőségben kaptak. A kútnak a vízszintje 1 m mélyen marad a külszín alatt s úgy 

 látszik, a legerősebb igénybevétel s a legnagyobb szárazság sem képes a szintjét 

 apasztani. Ez utóbbira nézve figyelemreméltó körülmény az, hogy 1918 jún 5— 7-én 

 végzett vizsgálataimat megelőzőleg már néhány éven át a legnagyobb szárazság 

 uralkodott, nemcsak itt, hanem az egész országban is. 



Mivel a felső talajvíztől határozottan elkülönített, elszigetelt s a kútakná- 

 ban jelentékeny magasságra felemelkedett vízről van szó, nyilvánvaló, hogy ez 

 a kút nem egyéb, mint egy igen sekély mélységű negatív artézi kút. Ennek az alsó 

 víztartónak a vize, amely jelenleg megtölti a kútaknát, tiszta, nem fertőzött, ki- 

 fogástalan, bár mint az összes e vidéken lévő vizek, kissé kemény. 



Miután ez a kút bővizű, arra gondolhatnánk, hogy a város vízellátásának 

 megoldásánál ez a kút jöjjön elsősorban figyelembe. Ez esetben először is próba- 

 szivattyúzás útján meg kellene állapítani azt, hogy mekkora vízmennyiséget 

 volna képes ez a kút 24 óránként szolgáltatni. Valószínű, hogy egymaga nem 

 szolgáltathatná a szükségelt vízmennyiséget. Másodszor gondos vizsgálat alá 

 volna vetendő, hogy a felső gyanús talajvíz el van-e az alsó jó víztől kellőképen 

 szigetelve; tehát, hogy vájjon a felső alluviális réteg rossz vize nem keveredik-e 

 a kútnak alulról jövő jó vizével? Ez ok miatt tehát a kút vize bakteriológiai 

 szempontból is gondosan meg volna vizsgálandó, vájjon nincs-e a víz a felső, 

 esetleg beszivárgó víz útján fertőzve ? 



Megjegyezendő, hogy egészen hasonló megítélés alá esik a Máv. szénrako- 

 dója közelében lévő VII. számú kút is, amelynek hidrogeológiai viszonyai a 

 íő-téri kútéhoz hasonlók. Ennek a két kútnak a vízbősége együttesen már bizo- 

 nyára akkora, hogy lehetne arra gondolni, hogy ezeknek s a szükséghez mér- 

 ten még mélyítendő új kutaknak vizével a város vízszükséglete fedezve lenne. 



Egy komoly ellenérv szól azonban ez ellen a terv ellen. Tudniillik a felső 

 alluviális hordalékréteg gyanús vize a legjobb technikai berendezés mellett sem 

 volna esetleg teljesen elszigetelhető az alsó víztől s a legmesszebbmenő elő- 

 vigyázatosság dacára is történhetnék keveredés, esetleg fertőzés. Ilymódon 

 ezeknek a kutaknak vize többé-kevésbé mégis csak gyanús maradna. 



Mivel azonban az alsó kavicsos homokréteg a város alatt észak felé húzódik, 

 a város északi részén, a Tarján-patak jobb partja alatt is megvan ez a szóbanforgó 

 réteg. A Tarján-patak jobb partján, a marhavásár-tértől északra eső terület 

 ezidőszerint még beépítetlen, szántóföldként használt terület. Itten lehetne leg- 

 előnyösebben néhány nagy átmérőjű, 8—10 m mély kutat mélyíteni, az alsó víz- 



7* 



