100 HIDROLÓGIAI KÖZLEMÉNY. 



tartó kavicsos homokba; ezeknek vizét kellene összegyűjteni s felnyomatni a 

 Pipis-hegy oldalán építendő tartályba, ahonnét vezeték útján az egész várost 

 el lehetne látni vízzel. 



Itt a földtani és hidrogeológiai viszonyok kétségkívül egészen hasonlók 

 lesznek a Tarján- völgy baloldalán lévőkkel. Itt is valószínűlegS— 10 m mélység- 

 ben a felszín alatt lesz meg a vizet tartalmazó kavicsos homokréteg. Ebbe a vizet- 

 tartalmazó rétegbe annyi kút volna mélyítendő, amennyi a szükséges vízmennyi- 

 séget fedezni tudja; tehát a 14,000 lakosra 24 óránkint s fejenkint 100 litert szá- 

 mítva, kb. 1.400,000 hter volna naponta a vízszükséglet. 



A felső hordalékréteg talajvizének szennyeződésétől és beszüremkezésétől 

 itt nincs okunk tartani, mivel itt a terület teljesen beépítetlen, lakatlan lévén, 

 a felső talajvíznek inficiálódásra nincsen alkalma. Fontos ezenkívül, hogy ez a 

 terület a város fölött, vagyis a patak s a földalatti víz folyásának, illetve 

 áramlásának ellenében fekszik, tehát a város szennyvizei ennek a területnek 

 földalatti vizeit nem fertőzhetik. Mindamellett kellő elszigetelés útján itt is gon- 

 doskodni kell a felső «talajvíz» távoltartásáról. 



Szükséges lesz azonban legelőször is próbafúrásokat végeztetni ezen a terü- 

 leten, meggyőződést szerzendö az altalaji és hidrogeológiai viszonyokról. Meg- 

 tudandó tehát azt, hogy az alsó kavicsos homokréteg csakugyan jelen van-e s 

 kellő mennyiségben tartalmazza-e a kifogástalan vizet. Csakis azután, ha ezek 

 a próbafúrások kielégítő eredménnyel járnak, lehet a kutak mélyítéséhez hozzá- 

 fogni. A jó eredmény azonban igen valószínű, úgy hogy Salgótarján vízellátásá- 

 nak megoldására ez a legutóbb leírt mód látszik legjobbnak. 



Meg kell azonban jegyeznem, hogyha e gyűjtőkutak csakugyan létesülné- 

 nek s általuk történnék Salgótarján vízszükségletének fedezése, a gyűjtőkutak 

 környékén, de főleg tőlük északra építkezések, nagyobb földmunkák nem vol- 

 nának a jövőben megengedhetők . Ezáltal tudniillik részben a víz elvonása, részben 

 pedig annak fertőzése következhetnék be. Különösen gyártelep létesítése nem 

 volna itt megengedhető, mivel a gyárak tudvalevőleg rendesen sok szennyvizet 

 termelnek, amely a földalatti vizet gyorsan és alaposan elronthatja. Mindezek 

 meggátlására ajánlatos lesz a város vízellátását szolgáló, 

 mélyítendő gyűjtökutakat védőterülettel biztosítani. 



A salgótarjáni vasúti állomás vízellátásának kérdése 



A Magyar Államvasutak Euttka és Budapest felé közlekedő vonatjainak 

 mozdonyai részére Salgótarján fontos vízállomás, mivel itt történik a vízzel való 

 ellátásuk. Az eddig felhasznált víz, a salgótarjáni fűtőházi főnök úr szerint a 

 Tarján-patak vize, aránylag kevés, úgyhogy alig képesek a mozdonyok vízszük- 

 ségletét fedezni. Továbbá szerinte rossz minőségű, mivel kazánkövet rak le s 

 úgylátszik egyébként is rongálja a mozdonyokat. Ez utóbbinak oka valószínűleg 

 az, hogy a salgótarjáni acélgyár, a palackgyár s a város lehasznált vize is ebbe 

 a patakba vezetődik le s ezáltal káros agenciák jutnak beléje. Az Államvasutak 

 ezek következtében nagyobb táplálóerü és jobb minőségű vízről kívánna a víz 



