TENGEEALATTI FORRÁS LERAKODÁSOK. 17 



Euo7nphalus n. sp. 



Kokanella sp. 



Nerito'psis sp. ' 



Natico'psis ? ladma Kittl. (Sct. Cassian.) 



Ste/phanocosmia dolomitica Kittl. (Bakony: a Papek fődolomitjából, Aradi 

 V. állítása szerint a Kis Gellérthegy aljáról is. Legközelebbi rokona a 

 sct. cassiani St. suhconi'pressa és Katosira seelandica.) 



Coelostylina crassa Míjnst. sp. (Sct. Cassian.) 



? Purpurina n. sp. 



Osztrakodák. 



Amint e felsorolásból látni lehet, a faunál)an levő ammonitok nagy 

 része a karni emelet felső részére, az Arcestes ellijpticus és a Tropites subhullatus 

 zónára utal s csak a Sphíngitesek és a Daphnitesek fordulnak elő a nori- 

 kum alsó részében is, raíg a, Pinacoceras Jarhas főelőfordulása a sct. cassiani- 

 rétegekben van. A csiga-fauna, bár tipusa a hallstatti faunához is hasonló, 

 részben szintén a sct. cassianira emlékeztet. 



Kétségtelen tehát, hogy a kemény dachsteini mészkő alatt következő 

 és meszes forráslerakodásokkal kevert képződmény a 

 fődolomitot helyettesíti és nem tartozik a budai hegy- 

 ségrhátiai dachsteini meszéhez. Kiderül azonban még 

 egyben az is, hogy a fődolomit sem szorítkozik kizáró- 

 lag a norikumra, hanem lény ii lik a karni emeletnek is 

 legalább a felső részébe. 



Hogy a budai hegységben a fődolomitnak egy része a norikumnál 

 mélyebb színtájat képvisel, azt már Hofmann ^ is sejtette, amikor felemlí- 

 tette, hogy a Gugerhegy délnyugati aljáról származó Spiriferina hudensis 

 HoFM., Koninckina Sy£ssi Hofm. és Macrodon parvum Hofm. a sct. cassiani 

 fajokkal vannak közeli rokonságban. 



Ezen fajoknak a sct. cassiani-f aj okkal való közeli rokonságára reáutalt 

 LÓCZY is.2 



Ugyancsak a sct. cassiani-raibh-rétegekre emlékeztetnek azok a fajok 

 is, amiket állítólag a Kis Gellérthegy aljáról Aradi Viktor ^ gyűjtött, de 

 amiknek lelőhelyére vonatkozólag szakembereink körében kétség merült fel. 



Az a megállapítás, hogy a budai hegység dolomitja nemcsak a noriku- 

 raot képviseli, hanem lenyúlik a karni emeletbe is, megegyezik a fődolomit 

 bakonyi előfordulásával is, amennyiben Lóczy szerint ott a fődolomit egy- 



1 A Buda-Kovácsii hegység földtani viszonyai. AI. kir. Földtani Intézet 

 Évkönyve. I. k. 1871. p. 211. 



- A Balaton környékének geológiája, p. 169. 

 3 Földtani Közlöny, XXXV. k. (1905.) p. 79. 



Földtani Közlöny. L. köt. 1920. 2 



