ADATOK A KRASSÓSZÖEÉNYI BÁNYAVIDÉK ÁSVÁNYAINAK 

 KRISTÁLYTANI ÉS CHEMIAI ISMERETÉHEZ. 



Dr. LiFFA Aurél- és dr. Emszt KÁLMÁN-tól. 

 1. Realgar ÚjmoldováróJ. 



(A II. és III. táblával.) 



Az 1910 — 11. években a krassószörénymegyei kontaktterületen végez- 

 vén geológiai felvételeket,^ alkalmam volt az ottani bányákat részletesen 

 bejárni s ezzel kapcsolatban néhány, a kontaktelőfordulást jellemző, ille- 

 tőleg kísérő ásványt vizsgálat céljából begyűjteni. E vizsgálatok eredményét 

 kívánom — a realgárral kezdve — röviden a következőkben ismertetni. 



A realgár a krassószörényi kontaktterület legdélibb részén, Újmoldován, 

 a szabadalmazott Osztrák-Magyar Államvasúttársaság tulajdonát képező 

 Florimunda bányamező hasonló nevű tárnájában fordul elő. Elég 

 régóta ismert ásványa ez e területnek, hol a bányászat kezdete még a ró- 

 maiak idejére vezethető vissza.^ Eredetileg piritbe települt rézérceket, azon- 

 kívül kis mennyiségű ezüsttartalmú ólom- és rézérceket termeltek itt ^ és a 

 realgárt az auripigmenttel csupán melléktermék gyanánt nyerték. A fent- 

 nevezett Államvasúttársaságnak egy, az 1885-ik évben megjelent leírása 

 említi, hogy a Florimunda altárnában a realgárt és auripigmentet a 80-as 



1 LiFFA A. : Jegyzetek a vaskö-dognácskai kontakt- vonulatról. (Magy. 

 kir. Földt. Int. évi jelentése 1910-ről) Budapest, 1912. p. 165. 



LiFFA A. : Jegyzetek az oravica-csiklovabányai és szászkabánya-újmoldo- 

 vai kontakt vonulatról. (Magy. kir. Földt. Int. évi jelentése 1911-ről) Budapest, 

 1912. p. 157. 



^ G. Maeka: Notizen über das Banater (iebirge. (Jahrb. der k. k. Geol. 

 Reichs-Anstalt. 19. Bd. Wien, 1869. p. 309.) 



G. V. Bene: Befahrung einer mutmaaBlich römischen Edelmetallgrube bei 

 Neu-Moldowa (Süd-Ungarn). (Oester. Zeitsch. für Berg- u. Hüttenwesen 1897. 

 p. 198.) 



— A szabadalmazott osztrák-magyar Állam vasúttársaság délmagyarországi 

 uradalmainak leírása. Budapest, 1885. p. 63 & 98. 



* G. Maeka: 1. c. p. 309. 



M. Castell: Memoire sur les niines et usines métalliques du Bánat. 

 (Annales des mines, Vol. 16. Paris. 1869. p. 451 & 473.) 



