28 Dí LIFFA AURÉL ÉS D5 EMSZT KÁLMÁN 



tüntetett), hanem ezenkívül még mintegy 25 tisztán e forma szempontjá- 

 ból megvizsgált kristályon is megtalálhatók. 



Miként a fenti táblázat ± A rovatából látható, mért és számított 

 szögértékeinek eltérése Si ^ é& q pozíciós szögek mindegyikénél Ol'-nél 

 kisebb. Ha ezenkívül tekintetbe vesszük még, hogy szimbólumának grafikus 

 úton meghatározott értékei a mért pozíciós szögekből számítás útján nyert 

 eredményektől a p-nél: i <? = 0*004, a q-nál. áz ^ = 0-005 különbséggel tér- 

 nek csak el, a gnomónikus projekció bizonysága szerint pedig mintegy 5 öv 

 centrumában fekszik, úgy kétséget nem szenved, hogy ezen alak biztossága 

 teljes. Sőt állíthatjuk, hogy gyakori fellépése, feltűnően nagyra fejlődött és 

 jól tükröző lapjai ezen alakot az újmoldovai realgár egyik ismertető jelének 

 minősítik. 



A másik új alak, az előbbinek megfelelő negatív orthodóma : 

 (o =^ — 60 = {601}, mely jóllehet csak egy kristályon (1. a 4. sz. ábrát) 

 volt egy keskeny, de fényes lappal észlelhető, szintén a biztos alakok közé 

 sorolható. Keflexei u. i. elég élesen határoltak, jól beállíthatók, miért 

 is szögeinek megfigyelt és számított értékei a fenti táblázat ± A rovata 

 szerint 01', illetőleg OS'-el térnek el egymástól. Szimbólumának grafikusan 

 nyert és mért szögeiből számítás útján meghatározott értékei p-nél: 

 ±<J = 0-021, q-nál : ± <? =0-002 különbséget tüntetnek fel, ami — 'ha 

 még tekintetbe vesszük, hogy 8 öv metszőpontjában fekszik — biztossá- 

 gát csak megerősíti. 



Az 77=— 55= {55í} piramis a megvizsgált kristályok közül csak egy 

 példányon (1. a 2. sz. ábrát), de mindkét lapjával kifejlődve volt észlelhető, 

 amelyek közül egyik kitűnő, másik gyenge reflexet adott. Ezért megmért 

 értékeik a pozíciós szögekben 05', illetőleg Ol'-nyi különbséggel tértek el 

 egymástól. Középértékei ellenben a számított értékekkel szemben a ± A 

 rovat tanúsága szerint ^-nél 0-6'-nyi, míg Q-néA 23'-nyi különbséget mutat- 

 nak. Habár ez utóbbi különbözet a megengedhető határokat meghaladja, az 

 alak biztossága ennek dacára sem kétséges, amit két lappal való fellépésén 

 kívül még az is támogat, hogy mért szögeiből számított szimbóluma a jobb 

 reflexet adó lapnál a negyedik tizedesben egy egységgel tér el, a másik lap 

 pedig semmi eltérést sem mutat a grafikusan meghatározott indexeivel 

 szemben. 



A /* = 00 ^ 4 = {490] jelű prizma az eddigiekben elsorolt új alakok 

 között — ha a mért és számított értékek eltérésének a nagyságát tekint- 

 jük — kevésbbé megbízhatónak látszik. Csupán egy kristályon (l. a 2. sz. 

 ábrát) találtam egy nagy lappal kifejlődve. Eefíexe igen jó, élesen ha- 

 tárolt ós ennek dacára mért és számított szögértékei túlnagy különbözetet 

 mutatnak. A ± A rovat szerint ez az eltérés a ^ szögnél 0°, a (> szögnél 

 pedig 0°15'. 



