BIOTITOS DACITTUFA KISTETBNYBOL. 



lékeztetően karélyos körvonalúak. A lemezkék nagysága átlagban 100 — 1000 

 fi. közt ingadozik. Áteső fényben, a lemezkék vastagsága szerint, a bázis- 

 metszetek színe a sárgától egészen a sötét veresbarnáig változik. Pleochroiz- 

 musára vonatkozólag: fe = c az előbb említett színekben. Az a-t a hasadási 

 lapra X metszetek hiányában megállapítanom nem sikerült. Az optikai 

 jelleg negatív, az optikai tengelyek szöge pedig igen közel van 0°-hoz. Zár- 

 ványokként szép hosszúkás apatitprizmákat és ércet figyelhettem meg. 

 Gyakori jelenség a pleochroos-udvar végtelenül parányi, gömbölyded, köze- 

 lebbről meg nem határozható, sötétszínű (rutil?) vagy átlátszatlan (érc^) 

 zárványok körül. 



Az apatit színtelen, hosszúkás prizmákban jelentkezik, néhol pira- 

 misos végződéssel. A hatszöges körvonalú szemecskék sem ritkaságok, néha 

 azonban teljesen legömbölyödöttek vagy szilánkos szegélynek. Nagyságuk 

 általában 10 — 300 /i. Felismerésükhöz az optikai sajátságok megállapítá- 

 sán kívül még az ammoniummolibdátos mikrokémiai reakciót is felhasznál- 

 tam. A jellegzetes 'rombdódekaéder'szerű és ammoniumfoszformolibdátból 

 álló kénsárga kristálykák a mikroszkóp alatt jól látszottak. Megemlítendő- 

 nek tartom még, hogy-rajtuk néhol a c tengelyre közel -L és az apatitokat 

 jellemző keresztelválás is mutatkozik. Olykor zárványként is szerepel az 

 apatit biotitban és földpátban. 



Az egy-két teljesen tiszta, legömbölyödött k a 1 c i t-szem, mely a 

 mészkőből kerülhetett a tufába, külön megemlítést nem érdemel. 



A III. csoport ásványai közül aplagioklasz néha szép tiszta 

 üveges külsejű, kifejezetten mikrotin jellegű, máskor viszont már zavaroso- 

 dik. A P és M lapok szerinti hasadása jól megfigyelhető és néhol szép zónás 

 alkatú. Az ikertörvények közül e szemcséken az albité az uralkodó, de gyak- 

 ran teljesen ikerrovátkolatlanok. Az ikerlemezek száma általában csak 

 2 — 3 és az ikerlemezek néha fogazottan illeszkednek egymáshoz. A plagiok- 

 klasz-szemek rendkívül aprók, nagyságuk 10 — 200 fx. vagy még kisebbek. 

 Teljesen xenomorf szemecskék, néhol azonban a hasadási lapok szerint észre- 

 vehetően táblásak. Fénytörésük 1 .54 (kanadabalzsam), ill. 1*594 {monobrom- 

 naftalin) között van. Itt-ott üvegzárványosak. Optikai jellegük pozitív. Az 

 albitikreken az albit ikersík M nyomához mért kioltások, továbbá a szim- 

 metrikus zónában mért maximális 27—27° kioltások alapján is e plagi- 

 oklaszt savanyú labradornak kell tartanunk. Összetételét körülbelül 

 A\q ^n-o albit-anortit molekulaarány fejezi ki. A szóban forgó tufának 

 ritka elegyrésze a kvarc, amely teljesen víztiszta, kagylós törésű, 

 körülbelül 100 fx vagy ennél is kisebb xenomorf szemecskékben jelentke- 

 zik. Néhol egy-egy sima lap is látszik rajtuk. 



A IV. csoportba került s a tufának legnagyobb részét kitevő alap- 

 anya gtól származik a kőzetnek már említett eredeti zöldesszürke, illetőleg 

 fehéressárga színe. Kevés vízzel meglehetősen plasztikussá válik ez alapanyag, 



