RÖVID KÓZLf^MENYEK. 41 



Pullenia comyressiuscula Ess. Egy ötkamrás héj, melyet Reuss a var. 

 quinqueloba névvel jelöl. 



Pullenia hulloides D'Orb. Egy példány. 



Discorhina cornylanata D'Orb. Egy héj. 



Truncatulina Bouéana D'Orb. Három héj. 



« Ungeriana D'Orb. Négy példány. 



« cryptom'phala Rss. Két héj. 



« lucida Rss. Négy példány. . 



HeteroU'pa Dutemplei D'Orb. Két héj. 

 « hullata Frnz. Két példány. 

 « Girardana Rss. Öt héj. 



Anomalina hadenensis D'Orb. Két héj. melyeken az alsó felület közép- 

 táján kiemelkedő fogantyúalakú dudor jól látható. 



Pulvinulina re/panda Fichtel & Moll. Utolsó kanyarulatán olykor nyolc 

 kamra is számlálható. A kamravarratok egyes példányokon duzzadtak, 

 másoknál bemélyedtek. Egyik példányon a kamra varrat duzzadása 

 gombalakú köldököt képez. Hét héj. 



Pulvinulina umbonata Rss. Három példány. 



Nonioninaumbilicatula Montf. Két héj. 

 « Soldanii D'Orb. Hat példány. 



A Szt. Gellérthefjv geológiai viszonyairól.' 



Irta: Schafarzik Ferenc dr. 



* 



A Szt. Gellérthegy geológiai viszonyaival Beudant óta különösen 

 Szabó József, majd később Hofmajín Károly, Halaváts Gyula és 

 ScHRBTER Zoltán foglalkoztak. Az eddigi megfigyeléseket összefoglalva 

 és részben helyesbítve, mint a Szt. Gellérthegy geológiai alkotásában részt- 

 vevő képződmények a következők említhetők: 



A felső triaszkorú fődolomit a hegy zömét alkotja. 

 Erre később a jura és kréta időkön keresztül tartott kontinentális időszak 

 elmúlása után a felsőeocénkorú transzgresszió a nummu- 

 linás és orthofragmiteszes mészkövet rakta le. Majd a hegység némi emel- 

 kedése folytán visszavonult a tenger, miközben partvonalát itten egy 

 bizonyos időn át megtartotta (Gellérthegy, Ördögorom, Rupphegy) és ez 

 alatt a parti jellegű dolomit kőporos szárúk őbreccsát, a brio- 

 zoás mészmárgát és a budai már gát létrehozta, mely utób- 

 biak a lágymányosi sikot elfoglaló és a dunabalparti területek mélyebb 

 altalaját képező kiscelli agyaggal együtt az alsó oligocén 

 összefüggő képződménysorozatának tekinthetők. A szarúkőbreccsa képződése 

 parti hullámverésnek az eredménye, amit mi sem bizonyít jobban, mint- 

 hogy a hullámostromnak szintén kitett nummulinás mészkőből leszakadt, 

 köbméternél nagyobb sziklák mint zárványok kerültek bele a szarúkő- 

 breccsa anyagába. Megemlítendő továbbá, hogy ezeknek a sziklazárványok- 

 nak a repedéseibe a szarúkőbreccsás iszap áltelérszerűen belényomult, 



adásból 



^ Kivonat az 1920 jún. hó 28-án helyszíni bemutatással kapcsolatos elő- 



.AI 



