RÖVID KÖZLEMÉNYEK. 15 



említi még az Etsch-völgyből. Choffat ^ és Oppenheim ^ pedig az ú. n. 

 «bimammatuszos szint»-ből említik, mégis nem tartom kizártnak, hogy ez az 

 alak magasabb szintekben is elo ne fordulhasson és talán csak ritkasága 

 okozza, hogy a maim fiatalabb rétegeiből eddig még nem említették. 



Végeredményben tehát közepesen tág köldökfí Aspidoceras-a.ink 

 inkább a maimnak mélyebb, a felsorolt Phylloceras-ta,iok jelenléte pedig 

 annak felsőbb részére utalnak. 



Faunánkat az említettek alapján kevert jellegűnek kell mondanunk. 

 Az «acanthicumos rétegek»-re és titonra jellemző fajok mellett a maim mé- 

 lyebb szintjeiben gyakori fajok is előfordulnak. Ugyanolyan esettel állunk 

 itt szemben, mint a tatai Kálvária-dombnál, hol a túlsúlyban lévő «acanthi- 

 cumos rétegek»-re és alsó-titonra utaló fajok mellett a maim minden szintjét 

 képviselő fajok — köztük szintjelzők is — előfordulnak.^ Amint Tatán való- 

 színűleg az egész maim ki van fejlődve s csak a sajátságos üledékképződési 

 viszonyok miatt nem lehet az egyes szinteket egymástól elkülönítve kimu- 

 tatni, nem lehetetlen, hogy a Pilisben is megvoltak a maim összes szintjét 

 képviselő rétegek, melyeknek megmaradt roncsaiból gyűjtött kevert jellegű 

 faunában éppen az említett Phyllocerasok alapján az «acanthicumos réte- 

 gek»-et látom erősebben képviselve. 



Vessünk most egy pillantást ezeknek a rétegeknek a Magyar Közép- 

 hegység egyéb pontján, például a Pilissel szomszédos részében, a Gerecse- 

 hegységben előforduló, hasonló korú rétegekhez való viszonyára. A Gerecse- 

 hegységben eddigi ismereteink szerint három helyen fordulnak elő felső- 

 júrakorú (titon) rétegek. A Paprét-árokból és a Margit-hegyről Hofmann 

 Károly * írt le faunájuk alapján az alsó-titonba tartozó mészköveket. 

 Az Asszony-hegy ^ D-i oldalán pedig pár évvel ezelőtt Vadász M. E. és 

 KocH NÁNDOR ismertek fel alsó-titonra utaló kövületeket, amelyek: 



Terehratula (Pygojpe) Bouéi Zeuschner, T. (P.) diphya Col., Lijto- 

 ceras sp. (quadrisulcatum (?) Orb.), Phylloceras nov. sp. ('?) (a subtortisul- 

 catum Orb. és silenum Fontannes alakköréből), Asjpidoceras longis'pinum 

 Sow., Ajptychus Beyrichi Opp., A. yunctatus Voltz. 



Úgy ez, mint a Hofmann ^ által felsorolt fauna csupán titonra utaló 

 fajokat tartalmaz s belőle a mélyebb szintekre jellemző fajok hiányzanak. 

 A Bakony "^ maimrétegei is — legalább eddigi ismereteink szerint — tiszta 



1 P. Choffat: Description de la Fauné jurassique du Portugál. Ammonites 

 du Lusitaniea de la contrée de Torres Vedras. Lisbonne. 1893. 



' Oppenheim: Der Maim. der Schwedenschanze bei Brünn. (Beitr. z. 

 Pal. Öst.-Ung. Bd. 20. 1907.) 



3 KocH N. : A tatai Kálvária-domb földt. visz. (Földt. Közi. XXXIX, 

 köt. 1909.) 



* Hofmann K. : Jelentés az 1883. év nyarán a Duna jobb partján Ó-Szőny 

 és Piszke közt foganatosított földt.-i részletes fölvételről. (Földt. Közi. XIV. 

 köt. 1884.) 



3 Kulcsár K. : Földtani megfigyelések a Gerecse-hgs.-ben. (Földt. Közi. 

 XLIII. köt. 1913.) 



« L. c. 



^ KooH A. : A Bakony északnyugati részének másodkori képletei. (Földt. 

 Közi. V. 1875.) Vadász E. : A Déli-Bakony júrakorú rétegei. (Bal, tud. tan. eredm. 

 I. köt. I. rész. Pal. függ. 1909.) 



