46 RÖVID KÖZLEMÉNYEK. 



titon faunát zárnak maguklm. Egyedül a tatai és a pilisi felső-júrarétegek 

 mutatnak fel kevert faunát és nagyobbfokú megegyezést úgy korban, mint 

 faciesben. Végül megállapítható, hogy a gerecsei és bakonyi felső-j urakor ú 

 rétegeknél a pilisiek idősebbek, mint ez a faunák összehasonlításából kitűnik. 



A muszári és sztaiiizsai aranybánya kalcitjai.^ 



írta: Vendl Mária dr. 



A m u s z á r i aranybánya k á l c i t k r i s t á 1 y a i t kifejlő- 

 dés tekintetében 4 csoportba lehet osztani. 



Az I. típus kombinációját a (0112) — 12? és i'lOlO) oo R alkotja. 

 A kristályok 1 — 2 mm. nagyságúak s 1 — l.^cm átmérőjű gömbös csopor- 

 tokban helyezkednek el szürkésfehér kvarcon. 



A II. típus kristályainak kombinációit a (01 T2) —hB. (0221) — 2 R, 

 (2131) + Rd, (4041) + 4 K és (1010) oo R formák alkotják. A kristályok 

 nagysága 1 mm — 3 cm. 



A III. típus kristálvai romboederesek. Alakjaik: (0221) — 2 7?, (1011) 

 R, (01 T2) — i fí és (2131)V fi3. A 0221) —2 i? lapjai érdes etetési idomoktól 

 egyenetlenek. 



A IV. típust alkotó kristályok szkalencederes termetűek. Az ural- 

 kodó alak egy negatív szkalenoeder, melynek mért hajlásszögei a ''18. 49. 

 67. 20) — ié-Rfi értékeivel majdnem teljesen megegyeznek: 



Számított Mért 



18. 49. 67. 20 : 67. 49. ís". 20 = 84°2'58" 83°58'— 84°5' 



18. 49. 67. 20 : TS. 67. 49. 20 = 28°28'18" 28°25'— 28°34' 



E formához először vom Kath jutott elbai kalciton végzett mérések 

 alapján, de ő e formát komplikáltsága miatt a (11. 29. 40. 12) — %R ^-el 

 helyettesítette, ámbár mért értékei a ( 18. 49. 67. 20)-nak jobban meg- 

 feleltek. A muszári kalcit szkalenoederének értékei oly nagy ( 30 — 40') el- 

 térést mutatnak a (11. 29. 40. 12) szögadataitól, hogy a kettő nem azonosít- 

 ható, amiért itt is a (18. 49. 67. 20) szkalenoedert kell feltételeznünk, melyet 

 Des Cloiseaux már vom Eath mérései és számításai alapján fel is vett a 

 kalcit formái közé. A (18.49. 67. 20) szkalenoeder élét párhuzamosan tom- 

 pítja egy negatív romboeder, melynek jele a mérések és számítások alapján 

 a (0.29. 29. 10) — ^fí-nek felel meg. Ez az új romboeder. melynek mért 

 értékei csak alig térnek el a számított hajlásoktól, közel áll a (0331)-hez, de 

 vele nem azonos egyrészt a mért és számított értékeli közti meglehetős nagy 

 eltérés (30'), másrészt övviszonya miatt: t. i. a szóbanforgó romboeder a 

 [18. 49. 67. 20, 67. 49. TH. 20] övben fekszik : 



* Kivonat az 1920 dec. 1-i szakülésen tartott előadásból. 



