0. 29. 29. 10 



0. 29. 29. lÜ 



0. 29. 29. 10 



0. 3 3 1 



0. 3 3 1 



KOVID KÖZLEMÉNYEK. 



Számított Mért 



IS. 49. 67. 20 = 16' 6'10" 16^ 2'— 16° 9' 



2 i> 1 = 7"36'33" 7^34'— 7°43' 



29.29: 0. 10 = 109°40'18" 109^34'— 109 °44' 



2 i> 1 - 8°13' 



3 3 1= 110°15'36" 



A IV. típus kristályain a [18. 49. 67. 20) szkalenoeder és (0. 29. 29. 10) 

 romboeder mellett még a (2131) + fí3 szkalenoeder is fellép, nemkülön- 

 ben a (0221) — 2fí, (4041)+ 4i?, néha a (08S1) — 82?, ( 1011) + Z? s ritkán 

 a(0112)— ifí romboederek. 



A megvizsgált s z t a n i z s a i k a 1 c i t a Magyarok hegyéről a Pap 

 (Pópa) -bányából származik. A mészköven ülő kristályok két típus szerint 

 vannak kifejlődve: az egyik típus rövicl^ oszlopos, mirit az eddig ismert 

 sztanizsai kalcitok általában, formái ( lOTO) oo fí és (0112) — |i?; a másik 

 típus, amilyen a Pap-bánya kristálvainak legnagyobb része, hosszú oszlopos 

 és alakjai: (lOTO) oo i?,' (2131) + i?3 és (5052) +§2?. E kristályok igen 

 gyakran mindkét végükön kifejlettek. 



♦ 

 Fosszilis rizopodák Albániából. 



(Előzetes jelentés.) 

 írta: Hojnos Rezső dr.i, 



A fosszilis foraminiferák és radioláriák előfordulása korántsem oly 

 ritka, mint azt általában véljük. Az adatok hiányossága csak az ezirányú 

 kutatások elégtelenségének eredménye. Őslénytani jelentőségük ott kezdődik, 

 ahol más kövület nem áll rendelkezésre. Főképpen a radioláriák tanulmányo- 

 zása nehéz azok nagy változékonysága, a bizonytalan nomenklatúra és a 

 törzsfejlődéstörténeti ismeretek hiányossága következtében, mikhez még 

 rossz megtartási állapotuk és a csiszolatok tökéletlensége járulnak. 



Jelenlegi ismereteink szerint a radioláriák fejlődési állapotai, az ú. n. 

 heliozoaállapot kivételével, váztalanok. Az átmenetek még nincsenek eléggé 

 tanulmányozva, valamint nyílt kérdés a változékonyság oka is. A víz hő- 

 mérsékleti és kémiai viszonyai, az áramlások, a víznyomás, a szaporodás 

 ivartalan volta, a minden változásnak kedvező környezet stb. valószínűleg 

 mint külső tényezők számbaveendők volnának. 



Amidőn báró Nopcsa Ferenc dr. megtisztelő megbízását elfogadva, 

 albániai gyűjtését vettem vizsgálat alá, módszer tekintetében ugyanazon 

 elveket tartottam szem előtt, amelyeket «Adatok a magyarhoni fosszilis 

 radioláriák ismeretéhez» című értekezésemben - lefektettem volt. A használt 

 szakirodalom is azóta csak Wisnowszky és Squinabol idevágó műveivel 

 gyarapodott. 



A csiszolatokban megvizsgált négyféle kőzet leletcédulái a következő 

 adatokat tartalmazták : : 



* Bemutattatott az 1920. évi dec. 1-i szakülésen. 

 2 Földtani Közlöny XLVI. köt. 1916. 



