TÁRSULATI ÜGYEK. 53 



araikor úgy anyagiakban, mint tagjainak számában társulatunk soha nem remélt 

 magaslatra jutott. Szaküléseink sorozatában, s a Földtani Közlöny hasábjain a 

 Balkán geológiai kutatásai is ott szerepeltek. 



De 1918 szeptemberében Bulgária katasztrófája a mi sorsunkat is megpe- 

 csételte. A bolgár front áttörése következtében albániai frontunkat vissza kellett 

 vonni és seregeink Montenergón és Szerbián át csakhamar kiszorultak a Balkán- 

 ról. Majd elkövetkezett 1918 októberében a katonai összeomlás, s ennek folyománya 

 képen a kétszeres forradalom. Hazánk határai az 1919 évben V4 részre szűkültek, 

 s a kommunista kalandorok makacsságából megkellett érnünk, hogy fővárosunk 

 utcáit balkáni seregek tisztították meg a bolsevik csőcselék garázdálkodásától. 



Hazánk eme szerencsétlen fordulatával együtt szomorú sorsra jutott a ma- 

 gyar geológusok társulata is. Radikális érzelmű geológusainkban épúgy fellobo- 

 gott a forradalmi láz, akárcsak politikusainkban. Első forradalmuk nem sikerült 

 mert bölcsebb tagtársaink még mindig többségben voltak, másodszor azonban a 

 tanácsköztársaság hatal'mi erejével mégis győzedelmeskedtek. Társulatunk veze- 

 tőit félrelökték, és 70 éves egyesületünket az orosz eszméktől exaltált szaktársaink 

 vették kezükbe. 



Nagy hangon hirdetett eszméikből azonban mitsem valósítottak meg, a 

 minduntalan hangoztatott szakszerű vezetéshez még csak közel sem juthattak, 

 minthogy terveikkel ellenkezőleg a «tanácsköztársaság» vezetői épen a legalsóbb 

 rendű munkások kezébe akarták juttatni a tudományt is. 



A kommmiizmus tudományos nívóját legjobban jellemezte Sztancsek Zoltán 

 központi tanfelügyelő úr. tagtársunk, aki a tanácsköztársaságot ti f él m ű ve 1 1 

 emberek t á r s a s.ág án a k nyilvánította. 



Ugyanis a tanácsköztársaság tudósai Kunfi Zsigmond népbiztos paran- 

 csára elsőísorban a tanfeiügyelőket iparkodtak a kommunizmusnak megnyerni, 

 hogy így a tanítóságot kezükben tarthassák. Ezért a népbiztosok mindenféle ér- 

 vekkel iparkodtak Sztancsek tanfelügyelőt is megpuhítani, ami azonban nem si- 

 került. Sztancsek dr. ellenvetései során hivatkozott arra, hogy a kommunizmus 

 durva erőszakkal, népámítással, csalással, lopással dolgozik, amire a népbiztos 

 tudósai azt mondták, hogy mindez a poUtikában szokásos dolog. Amikor azonban 

 azt vágta oda nekik, hogy önök félművelt emberek — erre rögtön becsukatták. 



Valószínű tehát, hogy Sztancsek dr. barátom a kommunistákele- 

 vénére tapintott, amikor őket félművelt társaságnak nevezte. Ez a fél- 

 műveltség főkép abban nyilvánult, hogy embereiket nem oda állí- 

 tották, amihez értettek. 



Például egyik kiváló mesteremberüket először polgármesternek, azután had- 

 testparancsnoknak tették, s amikor itt megunta magát, népbiztos lett belőle. 

 Faluhelyen magamis láttam, hogy egy korcsmárosból lett direktor micsoda buzga- 

 lommal fogott a közigazgatáshoz, ami azonban minden igyekezete mellett sem 

 sikerült, holott mindezt a falusi jegyző néhány órai munkával játszva elvégezi. 



A mi geológus körünkben a Földtani Társulat hármas direktóriumának 

 egyik tagja műszerész volt. A földtani intézet geológusai fölé pedig egy különben 

 kiváló meteorológust helyeztek. 



Egyszóval a sokszor hangoztatott szakszerűséggel legelőször is a kommu- 

 nista tudósok ütköztek össze, a szakszerűségből tudákos fecsegés lett és eme f él 

 művelt rendszer önnönmagában hordta felbomlásá- 

 nak c s i r á i t. 



Mindennél veszedelmesebb volt azonban a k o m m u n i s t a tudósok 

 h a z a f i a 1 1 a n s á g a. 



Hogy messze ne kalandozzak fejtegetéseimben, csupán a Földtani 

 Közlönynek legutolsó számára hivatkozom, amelyben Tkeitz Péter tag- 

 társunknak : ((Magyarország morfológiai egysége* című érteke- 

 zése foglaltatik egy térkép melléklettel. Ezt az izzó hazaszeretettől áthatott érte- 

 kezést még az 1918. év végén kiszedettem, s a füzetet teljesen kiszedve adtam át a 

 direktóriumnak, úgy amiként ez most a mélyen tiszteit Közgyűlés előtt fekszik' 



