Ő4 TÁRSULATI ÜGYEK. 



Ezt az értekezést a direktórium a Közlönyből kidobta, azzal az indokolással, 

 hogy a Tanácsköztársaság nem ragaszkodván a területi épséghez, olyan cikket nem 

 közölhet, mely a magyarság uralmát tovább is fenn akarja tartani. Augusztus 

 havában jött az oláh cenzor, s ez megint nem engedte az értekezés kinyomatását. 

 Hála a Franklin-Társulat tisztességes érzelmű főszedőjének, hogy a szedést -a 

 kommunisták és az oláhok elől elrejtette, s most mélyen tisztelt Tagtársaink 

 kezébe juttathattam. 



Ez a példa azt mutatja, hogy a ' kommunisták a magyarság uralmát még 

 annyira sem becsülték, mint a tőlünk elszakadt erdélyi oláhok. 



De ne vágjunk az események elébe, hanem nézzük sorjában a Magyarhon 

 Földtani Társulat 1918 és 1919. évi történetét. 



II. Szakülések 1918-ban. 



A z 1918. évben nyolc s z a k ü 1 é s t tartottunk, amelyen 

 12 előadó 17 előadásban számolt be kutatásairól. Az előadók között idősb Lóczy 

 Lajos: A m. kir. Földtani Intézet szerbiai tanulmányai- 

 r ó 1 számolt be, amelyekben 1917-ben nem kevesebb mint 8 geológus vett részt 

 a Drinától a Morava völgyéig, s Bigómezőtől Montenegróig terjedő hegyvidéken. 



Egy másik előadása a Szent A n n a-t ó vulkáni kráterőről 

 szólt, amelyben olaszországi vulkanologiai tapasztalatai révén kétségtelenülmeg- 

 állapította a Hargita déli peremén ülő tengerszem embrionális vulkáni jellegét. 



Ifjabb LóczY Lajos «N y u g a t s z e r b i a geológiai viszonyai- 

 ról» számolt be, amelyek során nagy kiterjedésben megállapította a paleozoos 

 palákat, felfedezte a permokarbon meszeket, s azonkívül a triászt az alsó werfeni 

 rétegektől kezdve a kamiai emeletig 7 szintre taglalta. 



Vadász Elemér : «K e 1 e t-M ontenegróban végzett sztra- 

 tigrafiai és tektonikai tanulmányán mutatta be, a tőle meg- 

 szokott szabatos módon ; ugyancsak Kelé t-M o n t e n e g r ó és a n o v i- 

 bazári S z a n d s á k geológiai viszonyairól tartott előadást Kormob Tivadar 

 is, aki szép vetített képekkel illusztrálta a vidék arculatát. 



Telegdi Roth Károly : Gyergyóbélbor és Borszékfürdő 

 környékének geológiai viszonyait vázolta, ahol mint harctéri 

 geológusnak alkalma volt a vidék alsólevantei korú lignittartalmú medencéit 

 tanulmányozni. 



Mindezek az előadások győzedelmes seregeink előnyomulása nyomán, a 

 harctéli geológiából fakadtak. Messze kalandozó csapataink 

 azonban nemcsak a geológiát és tektonikát, hanem a paleon- 

 tológiát is értékes anyagokkal gazdagították. 



így Leidenfrost Gyula : «a József királyi herceg h a d s e- 

 reges o p o r t j á n a k h a r c v o n a 1 á r a» tett gyűjtőkirándulásáról, az 

 Ojtozi -hágón túl, Szalánc-fürdő közeléből menilites palákból gyönyörű halmarad- 

 ványokat hozott. A 10 ládát megtöltő gyűjtemény a m. kir. Földtani Intézet 

 múzeumába került, s Leidenfrost tagtársunk emez expedíció eredményeiről 

 számolt be társulatunknak. 



Paleontológiái tárgyú előadásaink fénypontja báró Nopcsa Ferenc dr. 

 választmányi tagnak : «A d i n o s a u r u s k r ó 1» szóló tan ulmánya volt, amely- 

 nek keretében a modem paleontológiái kutatások módszereit is vázolta. Ezen 

 tanulmány közérdekű voltát legjobban bizonyítja az, hogy az előadást Gorka 

 Sándor főtitkár és szerkesztő úr elkérte a Természettudományi 

 K () z 1 ö n y számára, amelynek Pótfüzeteiben meg is jelent, ugyancsak báró 

 Nopcsa választmányi tagunk a gosaui rétegekből egy új dinosaurusnak : a L e i p- 

 s a n o s a u r u s n a k fogát mutatta be. 



Jablonszky Jenő <»a Magyarországi k a r b o n k o r ú alga k- 

 ról » szóló tanulmányában főkép a Bükk-hegység áilgáit ismertette, amiket 

 Vadász Elemér gyűjtött. 



