TÁRSULATI ÜGYEK. 55 



Végül Vadász Elemér : a m a g y a r (» r s z á g i in i o c én rétegek- 

 b ő 1 néhány érdekes kövületet mutatott be. 



Az a g r o g e o l g i a köréből Tretiz Péter : <(A k ő z t; t e k e 1 b o m- 

 1 á s a és e 1 m á II á s a» címen eme két fogalomnak külön névvel való meg- 

 jelölését javasolja ; majd a «M a g a s-T á t r a m o r é n á j á Imi n talált 

 k a o 1 i n-t e 1 e p r ő 1» tartott második előadásában a kaolinosodás poszt vul kanos 

 folyamatát bizonyítja. Treitz Péter harmadik előadása : «M a g y a r o r s z á g 

 morfológiai egysége)) címen olyan általános érdeklődést keltett, hogy a 

 Magyarország Területi Épségét Védő Liga külön kiadásban is közölte. Ugyanez a 

 munka az, amelyet a kommmiista direktórium és később az oláh cenzor is ki- 

 dobott a Földtani Közlöny hasábjaiból, azonban Weisz Antal, a Franklin-Tár- 

 sulat főszedője a szedést megmentette társulatunknak. 



Ugyanezt az értekezést Cholnoky Jenő egyetemi tanár úr, a Magyar Föld- 

 rajzi Társaság érdemes elnöke, külön ülés keretében kritikájával tüntette ki. Az 

 értekezés címét helytelenítette, minthog;\ benne épen a morft)!ogia a legkevesebb. 

 Megvallom, a munka címét én is túlságosan szerénynek találom, mert tényleg 

 nem is annyira morfológiai, mint valóságos földrajzi tanulmány; Magyaror- 

 szág földrajzi egységének a vázlata ez, amely címet a szerző 

 talán szerénj'^ségljől nem választotta, minthogy nem akart geográfusnak feltűnni. 



Az a 1 k a 1 m a z |) 1 1 g e o 1 o g i a köréből : Schréter Zoltán «A s a j ó- 

 völgyi b a r n a s z é n-t e 1 e p e k r ő 1»>, míg Rózsa Mihály : «A n é m e t- 

 országi k á 1 i s ó t e 1 e p e k rétegződésének li j a, b b b e o s z- 

 t á s á r ó 1)) értekezett . 



Legvégül LiFFA Aurél választ mán}^ tag a mineralogia, köréből bemu- 

 tatta HlawatsA Károly dr. l)écsi mineralogus értekezését, amely a gömör- 

 megyei Helpán talált grandidierit ritka ásványról szól. 



Valamennyi előadásoji szépszámú hallgatóság jelent meg. s az előadásokat 

 legtöbbnyire szakszerű vita is követte. 



III. Az 1919. év terméketlensége. 



Az 1918. évi 8 szakülés 17 előadásával szemben 1919-ben m i n d ö s s z e 

 egy s z a k ü 1 é « ü n k volt, mindjárt az év elején, amelyen idősb Lóczy Lajos 

 «az alsó vágvölgyi mészkőszirtekről)), Schréter Zoltán : «S a 1 g ó t a r j á n 

 vidékének hidrogeológiai viszonyairól)) értekezett, és a tit- 

 kár előterjesztette Bányai JÁNOS-nak : «A z a r a n y o s b á n y a i régi b á- 

 n y á k geológiai v i s z o n y a i r ó 1» beküldött tanulmányát. 



Az 1918-ik év gazdag és változatos társulati életének a/, 1919-ik év meddő 

 vitatkozásaival való szeml)eállítása azt a tényt mutatja, hogy a k o m m un iz- 

 mus a g e o 1 o g i a terén semmiféle szakszerű dolgot sem 

 a 1 k o t o 1 1 . 



A z 1919. é V gyűlései t t ü r v é nyes és t (> r v é n y t e 1 e n 

 ülésekre o s z t h a t j u k : törvényesek azok, amiket a közgyűlés által meg- 

 választott tisztikar önszántából hívott össze, törvénytelenek azok az ülések' 

 amelyeket részben népbiztusi rendeletre, részben a tíűvénytelenül. beférkőzött 

 direktorok parancsára hívtak össze. 



Törvényes üléseink a. Ív ö v étkezők voltak : 



I. 1919 j a n u á r 29-é n v á 1 a s z t m á n y i ülés, amelynek főtárgya 

 volt Kormos Tivadar és Ballenegger Róbert indítványa alapszabályaink át- 

 alakítása ügyében. 



Ezt a tervezetet a választmány meglehetős hűvösen fogadta és 3 tagú bi- 

 zottságot küldött ki, hogy ezt részleteiben is kidolgozza. 



II. A második törvényes választmányi ülés 1919 

 február 28-án és folytatólagosan 1919 március 3-á u kizáró- 

 lag ezzel az alapszabálytervezettel foglalkozott, s a választmányban mindössze 

 1 szavazattal sikerült ezt a kommunista ízű javaslatot megbuktatni. 



