TÁRSULATI ÜGYEK. 73 



lendvai esetekkel. Végül annak a meggyőződésének ad kifejezést, hogy a munka 

 a magyar geológusoknak is hasznára fog válni. 



3. Báró Fejérváry G. Gyula dr.:« Ujabb adatok az őslények 

 fejlődésének törvényszerűségéhez.)) Az előadás lényeges tar- 

 talma azóta megjelent francia nyelven (Quelques observátions sur la loi de 

 Dollo etc.)» cim alatt (BuU. d. 1. Soc. Vaudoise. Vol. 53. 1920.) 



1920 június hó 2-á"ii. 



Elnök: Pálpy M. dr. 



RozLozsNiK PÁL, ScHRÉTER Zoltán dr. és Telegdi Both Károly dr. : 

 «Az esztergomvidéki szénbányák bányaföldtani viszonyai* címen egymásután 

 beszámoltak az elmúlt évi kutatásaikról, amelyeket a m. kir. Földtani Intézet 

 megbízásából és az érdekelt bányavállalatok támogatásával végeztek. (Ezen 

 előadások legközelebb és tetemesen kiszélesített alapon, megjelennek a m. k. 

 Földtani Intézet kiadásában.) 



1920 június lió 28-án. 



Elnök: Pálfy M. dr. 



1. HoJNOS Rezső dr.: «Az odvos-kouopi krétavonulat gasztropodái.» (L. a 

 f. é. márc. 3-iki szakülésen tartott előadáséval összevont szövegét jelen füze- 

 tünkben.) 



2. ScHAFARZiK Ferenc dr. : <(A Nagy- és Kis-Gellérthegy geologiája» című 

 előadás értékét csak növelték azok a helyszíni bemutatások, amelyeket a szakülés 

 megjelent tagjai a két Gellérthegyre kisétálva élvezhettek. (Az előadás kivonatos 

 tartalmát 1. a jelen füzet «Rövid Közlemén yei» közt.) 



1920 november hó 3-án. 



Elnök: Pálfy M. dr. 



1. Szentpétery Zsigmond dr. : «A torockói vas pataki vas- 

 bánya alkotása.* A vasbánya altárójának, amelyet a rétegek csapására 

 merőlegesen készítettek, 1910-ben még bejárható 800 m-es szakaszán öt kőzetövet 

 lehet megkülönböztetni, ú. m. a szericitfillit, gneiszfiUit, amfibolit, grafitfillit és 

 kristályos mészkő öveit. Ezeknek rétegei a nagyfokú egymásba gyűrődés miatt 

 többször váltakoznak egymással. Származásra nézve nagyobbrészt üledékeseknek 

 mondhatók, kivéve a gneiszfillitet, amelynek eredeti kőzete meszes agyaggal, 

 ritkán kevés homokkal kevert diabasz-törmelék volt. A sziderit, valamint a belőle 

 származott limonit kisebb-nagyobb, olykor 4 m-nél is vastagabb rétegekben vagy 

 kiékelődő telepekben és vékony telérekben fordul elő, még pedig mindenütt 

 grafitfillit szomszédságában, de kevés kivétellel közvetlenül dolomit vagy kris- 

 tályos mészkő övezi. A fő-sziderittelér 1*42 m vastag, de a mészkő felől, ép szár- 

 mazásából kifolyólag, nagyon egyenlőtlenül végződik és olykor vékony hasadé- 

 kokon több m távolságra is elágazik a főteleptől. A limonittal együtt az érceknek 

 egész sorozata is előfordul, így göthit,wad,psilomelan, pirolusit, magnetit, hematit 

 stb. A kristályos palák képződése úgy fogható fel, hogy ennél a dinamikai okokon 

 és a gyalui permi v. praepermi intruzi vumon kívül egy másik, Toroczkóhoz közelebb 

 eső, még mindig a mélyben rejlő intrúziósjtömeg is közreműködött érintkezései és 

 utóvulkáni hatása alapján, amely tömegnek eftuziós végágai a vidék triászkorú 

 porfir- és porfirit-tömegei. Az így képződött kristályospala víjabban is ki lehetett 

 téve nagyobb hegyképző folyamatoknak, amelyeknek nyomai föllelhetők azercsebb 

 feszültségű helyek kőzeteinek nagyobb kataklazisában, a gyűrődések okozta sza- 

 kadásokon és a felsőkréta-paleogén korban bizonyos magasságra újra feltódult 

 magma utóvulkáni termékeiben. Igen fontos szerepe volt a kristályos palák át- 

 alakításában az utóvulkáni hatásoknak. Az a körülmény, hogy az utóvulkáni 

 termékek leginkább a vetődési, szakadási vonalak mentén, sokszor ép a dörzsölési 

 breccsákban vannak felhalmozva, azt bizonyítja, hogy az utóvulkáni működések 

 már a kész, sőt a ráncosodás folytán megszakadozott kristályos palákban folytak 



