74 TÁRSULATI ÜGYEK. 



le, tehát nem követték közvetlenül a kristályos palák képződését, hanem egy jóval 

 későbbi folyamat eredményei voltak. Nincs kizárva azonban a piezokontakt- 

 metamorfizmus sem, de még így is találunk időkülönbséget az egyes ércfajták 

 között. Az ércek közül legidősebbnek látszik a pirit, amelyet a metaszomatikus 

 folyamatok a sziderit képződési helyein feloldottak. A sziderit idősebb, mint a 

 repedéseiben kalcittal együtt előforduló galenit és szfalerit. Majd megindult a 

 bányára nézve legfontosabb ásványképző folyamat, a sziderit oxidációja, amely 

 a rodochrositos szideritből létrehozta a limonitot és kísérő oxid-érceit. Az oxidá- 

 cióval összefüggésben egy másik folymat is megindult, az oxidációs metaszomatozis 

 t. i. a sziderit széteséséből származó lefelé szivárgó vasoldatok átalakították a 

 mészkövet a sziderit teleptelér mellett, így azután a szideritből egyszerű oxidáció 

 útján létrejövő oxid-hidroxid érceken kívül az érceknek egy másik generációja íb 

 származott, amely bizonyos magasságban felgyűlve, a torockói vas érctelep tekin- 

 télyes vaskalapját szolgáltatta. Azok az óriási szintkülönbségek, amelyekben a 

 sziderit előfordul, arra engednek következtetni, hogy az elsődleges sziderit bom- 

 lásából származó szénsavas oldatok hatására másodlagos metasomatosis útján is 

 származott sziderit. (Az előadást legközelebb teljes egészében közöljük.) 



2. KocH SÁNDOR dr.: Ásványtani közlemények. I. A budai 

 sapkás kalcit. A bemutatott s a budai Szépvölgyből származó darabokon 

 a kalcit két generációban van kifejlődve. Az «lső generáció kristályai egyszerű 

 (2131) indexű szkalenoederek, s ezeken ülnek a második generáció legömbölyödött, 

 könnyen leemelhető kombinációk, melyeken a (2131), (0221), (0112) indexű ala- 

 kok jelennek meg. II. Piromorfit, cerussités barit Gyertyán- 

 ligetről, A piromorfitnak és cerussitnak ez új hazai lelőhel'ye, míg a barit 

 már régebben ismert e hel3n'ől, A bemutatott barit-kristályok igen apró, víztiszta 

 kombinációi 12 alakúak, s uralkodóan a dóma-lapok lépnek fel rajtuk, míg a 

 kristályok testszabása piramisos. Ilyen típusú kristályok ezideig még csak Harsti- 

 genből és Koiigsbergből ismeretesek, 



1920 december hó l-én. 



Elnök: Pálfy M, dr. 



1. Vendl Mábia dr. :«A muszári és sztanizsai aranybánya 

 kalcitjai,)) (Az előadás kivonatos tartalmát 1, a jelen füzet «Kövid közle- 

 ményei)) közt.) 



2, HojNos Rezső dr, : «F o s s z i 1 i s r i z o p o d á k A 1 b á n i á b ó 1 ,» 

 (L. a jelen füzetben u. o,) 



III. Választmány í ülések. 



1920 leljriiár hó 18-áu. 



Elnök: Szontagh T, dr. 



Megjelentek: Ballenegger R, dr,, Bogdánfy Ö,, Böckh H. dr., Emszt 

 K. dr,, HoRusiTZKY H,, Ilosvay L, dr. Kadió 0. dr., Liffa A, dr,, id. Lóczy 

 L, dr., PÁLFY M, dr,, Papp K, dr,, Schafarzik F. dr., Telegdi Róth Lajos vál, 

 tagok és LÁSZLÓ G. dr, meghívott r. tag, 



1, Rendes tagokul ajánltattak: 



A «Pannóma Turista Egyesület)) Barlangkutató Szakosztálya, Aj.: Kadió 

 0, dr. 



Pröhlich Árpád erdőmérnök, Budapest, Aj,: u, a. 



KuTASSY Endre egyet, gyakorn,, Budapest. Aj.: u. a, 



TuREK Ferenc dr, középisk, tan,, Budapest, Aj, : ifj, Lóczy L, dr. 



Vendl Miklós egyet, gyakorn., Budapest, Aj,: Mauritz B, dr, 



Vblty István bányatulajdonos, Veszprém. Aj,: Laczkó D, 



örökítő tagul ajánlva: 



Emszt Kálmán dr, m, kir, vegyész, főgeologus, Budapest Aj,: az elnökség. 



