82 



HIDROLÓGIAI KÖZLEMÉNYEK. 



^ 



(ír 



egyazon nyomás folytán felszálló víz kétségtelenül a közlekedőedények 

 fizikai törvényeinek hódol. 



Ha valamennyi közlekedőedényszár egyenlő magasságú, akkor bennük 

 az egységes hidrosztatikai nyomás alatt álló folyadék egy és ugyanazon 

 nivóig emelkedik. Ha azonban az egyik edényszárat lemetsszük és ezzel 

 egy alacsonyabb színtben kifolyást létesítünk, akkor a többi edényszárban 

 a folyadék különböző szintekre fog alászállani. A szó- 

 banforgó forrás esetében tehát, ha a lecsapoló ág a 

 feltóduló víz csak egy kisebbik részének nyit szabad 

 kifolyást, akkor a többi ágban a víz magasabban, de 

 különböző szintekben fog megállani, még pedig leg- 

 magasabban abban az ágban, mely a szökevény 

 forrás elágazásán alul válik el a főcsatornától. Ha 

 pedig a lecsapoló ágból netán az egész utána feltó- 

 duló vízmennyiség kifolyhatnék, akkor ez az álla- 

 pot, a többi ágak vízoszlopainak teljes megszűnését, 

 illetve a kifolyás színtjéig való leapadását vonná 

 maga után. 



Kérésemre Tangl Károly dr. műegyetemi tanár 

 kollégám fizikai laboratóriumában az egy közös víz- 

 tartóból több ágban emelkedő vízoszlopnak ilyetén 

 való magatartását kísérletileg is beigazolta, a miért 

 neki e helyen is legjobb köszönetemet fejezem ki. 

 Ugyanezt a kísérletet egy egyszerű, üvegcsövekből 

 összeállított és a vízvezeték csapjához illesztett, különböző irányban mó- 

 dosítható készülékkel is demostrálhatjuk. (L. a 3. ábrát.) 



Valóban szerencse a mai fürdőforrásokra nézve, hogy a Dunameder 

 eróziójának mostani stádiumában a megnyitott termális vízerek minden 

 látszat szerint sokkal vékonyabbak, semhogy a parton fakadó erősebb 

 fürdőforrásokat teljesen megszüntetni képesek volnának. Ez utóbbiaknak 

 lépcsőzetesen a mai különböző szintekig való leapasztásához azonban már 

 a jelenlegi szökevény források is tökéletesen elegendők. Valószínű továbbá, 

 hogy *a Szt. Gellértfürdő forrása a szökevényforrásai révén nagyobbfokú 

 megcsapolást szenved, mint a Gellérthegy É-i tövében fakadó fürdőforrások. 

 De ezenkívül függ a fürdőforrásoknak víznivója — éppen e szökevény- 

 források révén — még a Duna mindenkori vízállásától is. A dunaparti 

 forrásoknak a fürdőforrásokkal való összefüggése abból a közvetlen meg- 

 figyelésből is nyilvánvaló, hogy a Duna áradó vízállása mellett a fürdő- 

 források nívója szintén emelkedik. A Duna fenekén kilépő forrásokra rá- 

 nehezedő és egyre növekedő vízoszlopnak visszaható hidrosztatikai nyomása 

 ugyanis szükségképen feljebb szorítja a fürdőforrásokat is, aminek határát 

 egy olyan magas dunai vízállás képezné, mely a semmiféle lecsapolással 



3. ábra. Háromágú ké- 

 szülék külömböző víz- 

 állások előidézésére, ha 

 egyik mellékágon a vi- 

 zet lecsapoljuk. 



