A TOROCKÓI VASPATAKI VASBÁNYA FÖLDTANI 
SZELVÉNYE. ; 
Írta: SZENTPÉTERY ZSIGMOND DR." 
(Egy ábrával.) 
A torockói vasbányákkal újabban többen is foglalkoztak. Így 
1910-ben KRguscnH berlini professzor, aki a vasérc genetikájára több új 
becses megfigyelést közölt, 1916-ban pedig PaAPP KÁROLY budapesti pro- 
fesszor, aki azokat bányászati szempontból tárgyalta." Még e munkák 
megjelenése előtt, 1910 júniusban, a környékbeli eruptivumok tanulmá- 
nyozása kapcsán magam is átkutattam az akkor már nagy részben el- 
hagyott bányák még bejárható részeit. Állandó nagy elfoglaltságom 
miatt eddig csak egy kisebb értekezésben ismertettem a vasbánya pár 
ásványát." Miután azonban e tanulságos feltárások jelenleg már nagy- 
részben be is roskadtak, nem látszik érdektelennek, hogy legalább jelen 
munkám rögzítse le az 1910-ben még észlelhető földtani viszonyokat. 
A vasbánya altárója a községtől ÉÉNy-ra a Csiblok-hegy É részén 
. a Nyíresoldalon van, a Vaspatak kanyarulatánál." Eredeti hossza 
1250 m volt, de már ottlétemkor is teljesen összeszakadt 800 m-en túl. 
Belőle a 790 m-nél roskatag lépcső vezetett az 55 m-rel magasabb 
Középjárásba, mely kissé zegzugosan, de az altáróra nagyjában merő- 
t Előadta az 1920. november hó 3-án tartott szaküűlésen. 
: P. KRguscH: Über primüáre und sekundáre metasomatische Prozesse auf Erzlager- 
stütten, Zeitschr. f. prakt. Geol. Bd. 18., p. 174—6: Berlin, 1910. 
: DR. PAPP KÁROLY: A magyar birodalom vasérc- és kőszénkészlete. p. 359—361. 
Budapest, 1916. 
? DR. SZENTPÉTERY ZSIGMOND: Galenit és sphalerit, göthit és pyrolusit Torockó- 
ról. Ásványtár Értesítője. IV. k., p. 95—103. Kolozsvár, 1917. 
: Az újabban oly rendkívüli módon megnehezedett kiadási viszonyok következtében 
a részletes ásványtani és kőzettani vizsgálatok eredményeinek közlésétől most, eme 
értekezésem keretében el kell tekintenem, úgy, hogy csak a geológiai viszonyokat és a 
petrológiai következtetéseket adom itt elő. 1923. X. A szerző. 
5 Miután TELEGDI RorH LAJOS a vasbánya vidékének földtani alkotását (M. k. 
Földt. Int. Évi Jel. 1897-ről p. 62—93), PAPP KÁROLY (id. h.) pedig a vasbánya helyzeti 
viszonyait behatóan ismerteti, e részletekre most nem térek ki. 
