12 SZENTPÉTERY ZSIGMOND 
vastagságban van összeszakadozva és elváltozva úgy a gneisphyllit, 
mint az utána következő sericitphyllit, de pyrit és guarzkiválás is 
észlelhető. 
Ennek a kívülről számítva első övnek, a majdnem 100 m vastag — 
gneisphyllit , rétegcsoportnak az alkotása meglehetősen - egyenletes. 
Az alkotó két kőzetfajta: a chloritgneisphyllit és biotitgneisphyllit 
nemcsak concordansan települ, de egymásba igen finom átmenetekkel 
szinte észrevétlenül megy át. A rétegcsoporton egészen jól észlelhető . 
négy redő van s egy nagyobb szakadás, ugyancsak egy szakadás mentén 
végződik 18. 14 
A. szakadás után (387 m), mely egyszersmind vetődési vonal is, / 
kezdődik a sericitphyllit szintén egységes öve, mely tart 455 m-ig, ahol 
az újra feltűnő ehloritgneisphyllittől "szintén egy szakadási-vetődési 
vonal választja el. A sericitphyllit a kezdetétől egészen 420 m-ig elég 
egyenletesen ÉÉNy felé dől 78", majd 65" alatt, 420 m-nél ismét egy 
törési vonal van bőséges pyritkiválással, közvetlen utána a csapás 18 
megváltozik, mert É felé dőlnek a rétegek, még pedig 425 m-nél 62" 
alatt, 440 m-nél egy kisebb redő van 20"-os dőléssel, mely a 456 m-es 
szakasz törésvonaláig tart. ; 
A sericitphyllit rendkívül gazdag guarzit-rétegekben, melyeknek 
vastagsága 6 m-ig emelkedik. Vastagabb sericitguarzit-rétegek vannak 
a 406, 411 és 415 m-es szakaszoknál, ahol kb. 1—1 m-esek, leghatal- . 
masabb azonban magában a redőben. Kisebb, már az altáróban is ki- 
ékelődő guarzitlencsék meg éppen nagyon gyakoriak. Mindezeket jel- 
lemzi a turmalin- és pyrit-, néha albittartalom is. Magában a sericit- 
phyllitben is néha annyira felszaporodik a wguarz, hogy az guarz- 
phyllitbe megy át, amely a 400 m szakaszon majdnem 1 m vastag. 
De vannak a sericitphyllitövben szabálytalan guarzerek is, gyakran 
pyrittel, calcittal társulva, vastagságuk azonban legfeljebb 1 dm. 
A sericitphyllit után megint chloritgneisphyllit következik 46 m 
hosszban, 456—502 m közt. Ezen a kis szakaszon három nagy redő van. 
Települése a kezdeténél (458 m) 86" ÉNy, 468 m-nél 45" ÉÉNYy, 
485 m-nél 607 ÉNy, 492 m-nél 32" NyÉNYy, tehát nemcsak össze van 
gyűrve, hanem csapásirányát is változtatja. Egy helyütt: a 485 m-nél 
pár dm vastagságban valamivel világosabb és gránátot bőven tartal- 
mazó albitgneis van, mely a körülvevő gneisphyllittől teljesen kristá- 
lyos voltában is különbözik. Települése concordans a gneisphyllitével, 
melyet az 502. m-nél vetődés választ el az utána következő, guarzit- 
betelepülésekben gazdag sericitphyllit-sortól, mely 22 m vastagságban 
egyetlen nagy redőt alkot. Dőlése 502 m-nél 35" ÉNy, 515 m-től végig 
607" ÉNy. Az apróbbakon kívül az 508. és 519. m-nél dm-es vastag 
guarzitréteget találtam benne. 
