A TOROCKÓI VASPATAKI VASBÁNYA FÖLDTANI SZELVÉNYE. 13 
. Az 524. m-nél amphibolit kezdődik, és pedig meredeken: 78" ÉÉNYy, 
. az 552 m-es ráncnál már ÉNYy felé dől 28" alatt s ez tart egészen a belső 
határt jelző törésvonalig, 567 m-ig. Ez a biotitos amphibolit a kezde- 
. — ténél igen finom szemű és majdnem levelesnek mondható, calcit- és 
. guarzereket bőven tartalmaz, 550 m körül jóval durvább szemű és 
vastag palás. 
Éles törési vonal választja el tőle az 568. m-nél a sericitphyllittel 
váltakozó sericitalbitgneis-sort, melynek csapása majdnem merőleges 
az amphibolitéra, dőlése u. i. a szakadás után 65" Ny, 580 m-nél 85" Ny, 
majd az 585. m-nél egy törésvonal után már DNy felé dőlnek a majd- 
nem egészen függőleges rétegek. Ezen a szakaszon (570—605 m) egy 
szép synklinalis redő van az 580. m-nél. 
A 605—615 m közt ismét chloritgneisphyllit van, teljesen össze- 
. gyűrve és morzsolva, sok helyütt formálható zöldes agyaggá változva. 
. Valóságos vízgyüjtőhely. A 615. m-nél sericitphyllit kezdődik és tart 
664 m-ig, ahol éles törési vonallal végződik. Dőlése 615 m-nél 607" Ny, 
—— 620 m-nél 8" Ny, a szakadáson (630 m) túl 387 NYÉNY, de tovább ismét 
visszatér az eredeti csapásirány, így dőlése 640 m-nél 30" Ny, 652 m-nél 
egy kis ránc után egyszerre nagyon meredekké válik: Ny 80". Ezen az 
50 m-es szakaszon két nagyobb redő van a kisebbeken kívül. Maga a 
kőzet sűrű sericitphyllit, nagyon sok guarzérrel és rétegecskével. 
A 664 m-es törés után ismét chloritgneisphyllit következik, igen erősen 
összeráncosodva egy nagyobb redőn belül. Dőlési főirányai: 665 m-nél 
60" Ny, 672 m-nél DNy 42". 
Az ezután következő graphitphyllit nagyon egységes kőzetű sza- 
kasza ismét a fő dőlési irányt (ÉÉNy és ÉNy) követi, de rendkívül 
össze van gyűrve és sokszor több m vastagságban össze van zúzva. 
Nagyobb törés öt helyen látható rajta: a kezdeténél (676 m), azután 
702 és 716 m-nél, utóbbi helyen 3 m vastagságban van szétmázolva, 
a 740 m-nél, ahol szintén 3—3 5 m-es összezúzódás jelzi a mozgást és 
végül 786 m-nél a mészkő határánál. (Dőlései: 676 m után 40" ÉNy, 
684 m-nél 82" ÉNy, 690 m-nél 46" ÉNy, a 700 m törése után 307 ÉÉNYy, 
720 m-nél 26" ÉÉNy, 740 m-es törés után 52" ÉNy, 755 m-nél 67" ÉNYy, 
, ((0 m-nél 38" NyÉNYy.) Ezen a 110 m hosszú szakaszon a számtalan 
. apróbb ráncon kívül négy nagyobb redő van. A graphitphyllit szintén 
gSazdag guarzerekben és apróbb lencsékben; itt-ott sideritlencse is 
van benne. ) 
786 m-nél kezdődik a kristályosmésekő, mely ottlétemkor 805 m-ig 
volt követhető. Állítólag 32 m vastag. Települése csak az itt-ott be- 
ékelődött vékony graphitphyllit-rétegecskék alapján figyelhető meg, 
máshol a nagy lithoklasisok könnyen félrevezetnek. A 789 és 805 m-nél 
kb. 60" alatt dől NYÉNy-ra. A graphitphyllit határán igen sok helyen 
