14 (000. SZENTPÉTERY "ZSIGMOND 
találunk belőle zárványokat. Ebben a kristályosmészkőbén a 787—789 b 
m-es szakaszon van az a siderit-telér, aminek az altáró is köszönheti . 
létét. Az eredeti főtelérhasadék VITKOVSKY bányapénztáros szerint" 
1:42 m vastag volt, de úgy tapasztaltam, hogy a mellékkőzet felől 
nagyon egyenlőtlenül végződött, olykor vékony erek alakjában több m BIVÁg, 
távolságra is elágazott. Ez a telér állítólag vagy 10 m magasságban — 
már egészen limonitba ment át (KRuscH id. h.). Ezt azonban nem 
nagyon támogatja az a tény, amit alább látni fogunk, hogy az 55 m-rel 
magasabb Középjárásban egészen üde siderittömegek vannak, sőt a 
160 m-rel fennebb levő Hermányosjárásban is akadtam sideritnyomokra. 
Maga a mészkő meglehetős nagyszemű, a siderittelér mellett erősen . 
dolomitos, sőt tiszta dolomitkőzetbe is átmegy. 
Látjuk tehát, hogy az altáró. bejárt szakaszán öt övet különböz- 
fethetünk meg: a sericitphyllit, gneisphyllit, graphitphyllit, amphibolit 
és kristályosmészkő övét, amelyek a nagyfokú egymásbagyűrődés miatt 
többszörösen váltakoznak egymással. A gneisphyllit négy ízben, a 
sericitphyllit három ízben bukkan fel a 800 m hosszú úton. A gyűrődés 
nagyjában olyan, hogy a sok apró ráncon kívül 17 nagyobb redő ismer- 
hető fel; legnagyobbrészben ferde redők ezek, de van köztük álló redő, 
szelidebb, flexura-féle ránc stb. A csapás iránya uralkodólag ÉK—DNYy-, 
de folyton változik, habár főleg csak kis fokokkal hajlong; 90"-os el- 
hajlást (DK—ÉNy) mindössze a 600 és 672 m körül tapasztaltam, 
azokon a helyeken vannak a legvastagabb szakadási-zúzódási övek is. 
45"-os elhailás a főcsapásiránytól már több és hosszabb szakaszon 
észlelhető. Az egyes változó kőzetszakaszokat rendesen éles törési- 
vetődési vonalak választják el egymástól, de találunk ilyen töréseket 
egyugyanazon kőzetszakasz keretén belül is; az egész úton összesen 
15 törési vonalat észleltem. 
Az altárónál 55 m-rel magasabb Középjárás nagyjában a 
rétegek csapásirányába van vájva és kutató mellékvágásokkal bőven 
el van látva. A felmenet és a járás eleje kristályosmészkőből áll, utóbbi 
helyen limonitlencsékkel 45. -erekkel. Követve a zegzugos járás nagyjá- 
ban DDNYy-i irányát, kb. 22 m-re a felmenetel helyétől találjuk a leg- 
hatalmasabb limonittömeget, mely 18 m-rel tovább kiékülve végződik 
a mészkőben. A kb. 70 m-es szakaszon 4—5 m vastag mészphyllit van 
NyÉNy 28" dőléssel, mindjárt mellette a mészkő határán kb. 1 m vastag 
siderittelérre bukkantam. Tovább ismét mészkő van kisebb-nagyobb 
limmonitos siderit és limonit-fészkekkel. A 95 m-en túl szürke, meszes 
dolomit kezdődik (NyÉNy 76") és tart kb. a 108 m-ig, ahonnan egészen 
a 135 m-ig limonitban és limonitos mészkőben halad a járás, ahol ismét 
mészkő van kb. a 152 m-ig, ahol vagy 8 m hosszban szeli át az út a 
sideritet, mely sok helyütt limonitba megy át. Utána erősen brecciás 
