a 
$. 
ÉSZ 
eze: 
A TOROCKÓI VASPATAKI VASBÁNYA FÖLDTANI SZELVÉNYE. 15 
. mészkő következik, amelyben egy helyütt 10 m-es hatalmas limonit- 
a. lencse van. A 190 m-nél a már egyenletesen kristályos fehér mészkövet 
sűrű barna dolomit és meszes dolomit váltja fel (NyÉNy 60"), mely 
GATT 215 m- -ig, hol a járás beomlott. A járás maga csak nagyjában 
követi a csapásirányt s vele együtt az érc húzódási irányát, mert a 
"nagyobb siderit-limonit lk ESZÉK B EN S kedvéért sokszor letértek ebből 
az irányból. 
A Középtáró még be nem omlott 20 m hosszú szakaszán, a 
Középijárás szája és a hermányosi felmenet közt, a meszesdolomitnak 
igen szép redőjét észleltem (ÉNy 58"—DK 70"). 
. A Hermányosjárásba való felmenet szürke és fehér, apró- 
; szemű mészkőbe van vágva, amit az utolsó lépcsőknél barna palás- 
ü dolomit vált fel ÉNy 70" dőléssel. A dolomit tart a felmenettől DDNy-ra, 
Mssé 30 m-ig, ahol elég iól rétegzett mészkő váltja fel, szép gyűrődések- 
. kel (ÉNy 667—DK 609). A kb. 40 m-es szakaszon, ahol a felső vágás 
KELEK, erősen összegyűrt amphibolit kezdődik és tart a kb. 65 m-ig 
(46 m-nél 38" Ny, 60 m-nél 687 KDK, 65 m-nél 53" NyÉNYy), utána 
3 m-es chloritgneisphyllit (509 ÉNy), majd graphitphyllit következik, 
mely tart a járás végéig, a kb. 95 m-ig. A graphitphyllitben olykor fél- 
méteres graphitguarzit- és kristályosmészkő-rétegek vannak, sőt sza- 
bálytalan sideritfészkek"is akadnak. 
. A felső Hermányosvágás kanyargós, de nagyjában £—D-i 
menete majdnem egészen limonitba van vágva, csak itt-ott látszik a 
kristályosmészkő vagy limonitos sideritrelictum. Ínnen ismét vissza- 
ereszkedve a Hermányosjárásba, először limonitban, maid vagy 25 m 
után kristályosmészkőben haladunk, mely a kanyargós járáson át a 
Hermányostáró elejére is átvezet, ahol a szabadba juthatunk. 
Mindezen helyeken előforduló lencseszerű, telér, olykor teleptelér- 
féle siderittömegek húzódási iránya nagyjában összeesik a kristályos- 
palák csapásával és nem merev egyenes vonalat alkot, valószínűleg az 
eredeti szakadás irányának megfelelően. A siderittelérnek és lencse- 
szerű tömegeknek a vastagsága pár dm-től több m-ig váltakozik. Leg- 
vastagabb a kristályosmészkőben, jóval vékonyabb ennek határán, leg- 
vékonyabb a palában. A Középjárás mészkövében egyik mellékfülke 
.a 156 m körül 4 m vastag sideritet tárt fel. Az egyes, egymástól látszó- 
. lag izolált lencséknek, amelyeket azonban több helyütt kimutathatólag 
. összekötnek vékony telérszerű erek, a hosszúsága is nagyon tág határok 
között változik. Fontos az is, hogy a siderit nincsen élesen elkülönítve 
a szomszédos carbonatkőzetektől, úgyszólván fokozatosan megy át 
úgy a dolomit, mint a kristályosmészkő sideritbe. Innen van, hogy az 
oxydatio következtében ezek a mellékkőzetek is megteltek limonittal, 
legalább is olyan mértékben, amekkora volt az eredeti siderittartalom. 
