32 EZERRE A TOROCKÓI VASPATAKI VASBÁNYA FÖLDTANI SZELVÉNYE. ÉT 
. és guarz jelenléte. Érdekesek a legtisztább kristályosmészkőfajtákban 
fellépő idioblastos víztiszta guarzkristályok. A dolomit és siderit jól 
.  kimutathatólag a mészkőből származott metasomatikus úton. 
647 Ha mármost e kristályos kőzetek képződési módjára 
. akarunk következtetni, azt kell elsősorban tekintetbe venni, hogy a 
§ "Torockó-vidéki kristályospala-csoport látszólag szerves tagja ama 
. hatalmas kristályospala-területnek, amelyik innen É és ÉNy felé az 
. Öreghavas (Muntele mare) gránittömegéig terjed. Tehát az a hatalmas 
intrusivum , lett volna képződésének egyik tényezője, amelyik a kris- 
tályospala-burok részbeni lekopása után felső kis részében kikerülve 
sa takaró alól, mint a Gyalúi-hegységnek már a jélen állapotában is 
impozáns gránittömege ismeretes. Ámde másrészről az is fontos körül- 
. mény, hogy a vasbányától É-ra és ÉNy-ra, a Borrév-Aklos-Offenbányai 
KE Stályósbala- területen, amely pedig sokkal közelebb esik az Örég- 
ás  havashoz, a kikristályosodásnak aránytalanul alacsonyabb fokán álló 
i "phylliteket ismerek, — továbbá az is, hogy Bisztra és Lupsa körül 
meg olyan palák is vannak, amelyek PÁLFY szerint , nagyon hasonlíta- 
nak némely karbonkorú agyagpalákhoz"." Az" említett Vidaly-offen- 
bányai vonulattól £E£—ÉNy felé minél inkább közeledünk a központi 
.gránittömeghez, annál jobban átkristályosodott palákat találunk, míg 
fent É-on Orest és Bélavár vidékén már olyan kristályospalák vannak 
a gránithoz közel, amelyek még szigorú kritikával is a meso-övbe 
".sorozhatók, amellett, hogy telve vannak contactásványokkal. Így a 
. gránitmag felé haladva az említett vonaltól, a kristályosságnak azt a 
"természetes fokozódását észlelhetjük, amit Torockótól ugyanezen 
. irányban nem tapasztalhatunk. Ez arra a feltevésre vezet, hogy a 
torockói kristályospalák képződésénéli a, dinamikai okokon kívül ne csak 
"a gyalúi permotéarbon intrusivumra gondoljunk, hanem egy olyan, még 
. most is a mélyben reilő átkristályosító tényezőre, ami Torockóhoz 
. közelebb lenne. Kézenfekvő ilyen intrusiós tömeget tételezhetünk fel, 
.ha a Torockói-hegység hatalmas triaseffusivumát vesszük tekintetbe, 
amelyik a mélységben bizonyára szintén tekintélyes intrusivummal 
lehet összefüggésben. Erre feljogosít a nagy közelség és az, hogy ennek 
"a feltételezett batholitnak nemcsak hypabyssikus nyúlványaira akadunk 
. Tá a vasbánya közelében, dé extrusiós termékeire is." 
Akárhogyan van is a dolog, a tény az, amire a, részletes vizsgálatok 
bő bizonyítékot szolgáltattak, hogy e palák átkristályosodásukat az 
7 Abrudbánya környéke. p. 5. Magyarázatok a m. kor. orsz. részl. geol. térk. Buda- 
pest, 1908. 
" Hogy ilyen intrusiós tömeg tényleg feltételezhető a triaseffusivum alatt, arra 
az elmondottakon kívül abból a nagyszámú; ugyanazon magmabeli mélységi zárványból 
is lehet következtetni, ami az effusiós kőzetekben nagyon gyakran található az egész 
"vonulatban. 
Földtani Közlöny. LI—LII. köt. 192122. 3 
