18 5 SZENTPÉTERY ZSIGMOND 
érintkezési hatásnak is nagyban köszönhetik. Így pl. habár szórványo- 
san, de vannak helyek a bányában, ahol a kőzetek típusos kövezet- 
szerkezetűek, vagy gránátban nagyon gazdagok stb. Ez a körülmény. 
— mellékesen megjegyezve — karöltve e helyek magasabbfokú kristá- —. 
lyosságával (altáró 485, 705, 770 stb. m-ei táján), arra a gondolatra. 
vezethet, hogy e kőzettömegek eredetileg talán közelebb lehettek az. 
izzónfolyó tömeghez, mint a többi pala. Mai helyzetük a kevésbbé: 
kristályos palatagok közt azzal magyarázható, hogy e helyeken a. 
magma vagy annak átkristályosító anyaga kissé feljebb hatolt, vagy 
talán azzal, hogy maguk e kőzetrétegek kerültek feljebb a későbbi nagy 
ráncosodások, vetődések folytán, 
A feltételezett intrusiós tömeg pneumatolytos cöntactkatásának vás 
bizonyítéka a turmalin abban a megjelenési formában, ahogy e palák- 
ban található. Helyenkint kisebb, máshol nagyobb mennyiségű, de álta-- 
lánosan el van terjedve és a többi ásványokkal szoros összefüggésben. 
van, azokban zárvány is. Ez arra vall, hogy a turmalin e kőzetekbe- 
átkristályosodásuk közben került. A kataklastos szerkezet nem álta- 
lános, csak néhol erős, egyes egészen kristályos kőzetekben (albitgneisz- 
pedig éppen gyenge. A tapasztalt viszonyok alapján feltételezem azt is,. 
hogy némely kőzetek utólagosan, képződésük után is oldalnyomás alá. 
kerülhettek," aminek következtében újabb törések is előállottak. Erre. 
bizonyítékul szolgálhat bennük a  turmalin kataklasisa és az, hogy az: 
erősen kataklastos kőzetek összetört részeit a kőzetek eredeti anyagá- 
ban az agyaggal szorosan összefüggő tisztátalan meszes részektőt 
nagyon különböző, víztiszta calcit, továbbá szintén nem préselt guarz 
ragasztja össze, amelyeknek anyaga talán éppen az újabb kéregmozgá-- 
sok okozta szakadásokon tódulhatott fel. 
A vasbánya kristályos közeteinek képződését tehát úgy foghat: 
juk fel, hogy ennél a dyunamikai okokon és a gyalúi permocarbon intru- 
sivumon kívül egy későbbi (triaskorú) intrusiós tömeg is közreműkö- 
dött érintkezési és utóvulkáni hatása alapján, amely tömeg. még min- 
dig a mélyben rejlik. Az így képződött kristályos complexrum újabban: 
is ki lehetett téve nagyobb hegyképző folyamatoknak, amelyeknek nyo- 
mai föllelhetők az erősebb feszültségű helyek nagyobb kataklasisában: 
és a gyűrődések okozta szakadásokon bizonyos magasságra újra feltó- 
dult magma utóvulkáni termékeiben. Ez az újabb vulkáni működés 
valószínűleg már a kréta-paleogen vagy miocen eruptioi cyclusban: 
folyt le. 
9 Az erős kataklasis részleges volta magyarázható a gyűrődés egyes helyei, a 
hullámhegyek, hullámvölgyek és összekötő részeik között természetszerűleg föltétélezhető. 
feszültségi differencia alapján is. Erre az egy-ugyanazon területen észlelhető különböző. 
fokú préselésre példákat ismerek a többek közt a borsodi Bükkben. 
naná VÉR EL a e éket 
d 4 
