A TOROCKÓI VASPATAKI VASBÁNYA FÖLDTANI SZELVÉNYE. 19 
—. — Igen fontos szerepük volt a kristályospalák átalakulásaiban a 
.  pneumatohydatogenes hatásoknak. Hogy az összes észlelhető ilyen 
. hatások közvetlenül követték-e a kristályospalák képződését, tehát hogy 
. —. ugyanazon intrusiós tömeg elhaló működéséhez tartoztak-e, amelyik- 
JER contacthatása járult döntőleg e palák átkristályosodásához, vagy 
. pedig részbén egy jóval későbbi folyamat eredményei voltak-e, azt biz- 
. tosan megállapítani nem igen lehet. Az a körülmény azonban, hogy a 
 metasomaticus periodus (Rosenbusch) termékei főleg szakadási vona- 
lak mentén, sokszor épp a dörzsbrecciákban halmozódtak fel, azt bizo- 
. — nyítja, hogy az utóvulkáni működések egy része már a kész, sőt a gyű- 
. — rődés folytán összeszakadozott kristályospalákban folyt le. 
2 A pyrit a szakadási vonalak mentén, a dörzsbrecciákban, továbbá 
ÉSE; a rétegeket keresztül-kasul szeldelő utólagos calciterekkel kapcsolat- 
. — ban lép föl. A dolomit valamivel idősebb, mint a siderit. Láttuk, hogy 
. — a siderit húzódási iránya nagyjában összeesik a palák csapásával. Ez 
.. úgy magyarázható, hogy a szakadás, amelyen a túlhevített vasoldatok 
felnyomultak, a mészkőnek egyik kevésbbé ellenálló rétegében támadt 
és maga ez a dözsbrecciás réteg, ill. annak egyes, talán apróbbra zúzó- 
. . dott, tehát még kevésbbé ellenálló részei változtak át metasomatieusan 
egész tömegükben, máshol csak részben. Így megérthető egyrészt az 
egymással csak vékony erekkel összekötött sideritlencsék keletkezése, 
másrészt a siderit gyakori dolomit- és mészkő-brecciái és az átmenet is, 
. ami van a mészkő és siderit között. Ez utóbbinál az eredeti hasadéktól 
való távolodás az irányadó, amely mellett a feltóduló forró vasoldat 
. veszíthetett metasomatizáló erejéből. A sideritben gyakori mészkő-, 
dolomit- és graphitphyllit-brecciák teljesen olyan megjelenésű és fej- 
lettségi fokú kőzetek, mint a szálban állók, ami a tanújele, hogy ezek 
. — már a siderit képződése előtt kristályosak, sőt összegyűrtek voltak: 
. "De találunk a bányában az eredeti szakadástól távolabb is siderit- 
— — részleteket, ami arra vezethető vissza, hogy a mellékrepedések behatol- 
tak helyenként a szomszédos rétegekbe is, ahová vékonyabb réseken át 
benyomult és itt-ott felgyűlt a vasoldat, ahol azután mennyisége és 
. minősége szerint kisebb vagy nagyobb tömegét lúgozta ki, ill. változ- 
. tatta át a mészkőnek vagy "dolomitnak. Az így keletkezett apróbb 
——— lencsék és telepek néha nem függenek össze a főtelérrel, aminek oka a 
kristályos tömeget átszelő elvetődésekben keresendő. 
Az így származott siderit mindenesetre idősébb, mint a benne elő- 
forduló galenit és sphalerit, továbbá a brecciás sideritrészek calcitos 
ragasztóanyaga. Ezek megjelenési formája csak úgy magyarázható 
meg, ha feltesszük, hogy a már kiképződött sideritben ismét repedések 
támadtak s ezeken kerültek be ezek a sulfidércek a valószínűleg therma- 
lis eredetű calcittal együtt, mellyel szoros összefüggésben vannak. 
9k 
4 
