ESZO a ot CAPE B ég 
tv je , ha út a j ; 
ZT Za áss hl 
hey 
kketát pzs 
ső 
TEZTTATEZS TV tam TÉRT 
MEZ 2 PER, Tee Te 
. vi 
. 
ri 
ket ü AA 
VÁLASZ A MAGYAR FÖLDGÁZKUTATÁS KRITIKÁJÁRA. 23 
. kutatásával, mégis vitába kezd, bár érdemleges tudományos vitákba is 
csak az bocsátkozhatik, aki ismeri a kérdéses területen eddig elért 
j kutatási eredményeket. 
.. Lóczy magántanár úr előadását csupán megboldogult apja, id. 
Lóczy LaAJos szellemi örökségével kapcsolatos szellemes tudományos 
. eszmefuttatásnak tekinthetem, amelynek gyakorlati jelentősége, saj- 
nos, éppen azért nem lehet, mert az előádó által nem ismert kutatási 
"eredményeink azokat időközben részben mégcáfolták. Különben is a 
magántanár úr által előadottak nagyrészben boldogult édesapja publi- 
kációiban szétszórva nyomtatásban is megjelentek. 
Amint a március 7-i előadás kapcsán mesterem, BöckH h. állam- 
"titkár úr kiemelte s amint arra már a multban én is utaltam, a 
túladunai és horvát-szlavoniai szigethegyek nem tekinthetők másnak, 
mint az Alpesek gyűrt hegyláncához tartozó fennakadt rögöknek s a 
közöttük és körülöttük levő fiatal redőzések a mélybe süllyedt alpesi 
. redők poszthumus folytatásainak. 
Valahogy olyanformán, mint azt POPESKU VOITESTI román geo- 
lógus után publikálta a , Petróleum" multévi 14. füzetében TRAUTH. 
Sz bsz VÖTTÉSTI Magyarországra vonatkozó újabb közlései behatóbb 
hazai ismereteink alapján igen sok esetben erősen kihíviák ugyan 
kritikánkat, de ezekre majd más alkalommal fogok kitérni. 
Szinte érthetetlen, hogy a megboldogult id. Lóczy LAJos, bár 
. "egyike volt a legelsőknek, aki az erdélyrészi medencében éles szemmel 
. felismerte az ottani tercier üledékek gyűrődéses tektonikáját, azt a 
Dunántúlon csak kutatási eredményeim birtokában látta meg élete 
legvégén, amint az a kutatások akkori vezetőjéhez intézett leveléből 
kitűnik. De még megfejthetetlenebb az, hogy bár gyönyörűen lerajzolta 
balatoni munkájában (Lóczi Lóczy LaAJos: A Balaton környékének 
geológiája és morfológiája) a paleozóos és mezozóos kőzetek számta- 
lan redőzését, amely fényesen igazolja, hogy a Balatonfelvidék egymás- 
után következő DNy—ÉK-i csapású redői a Balaton vonalán leszakad- 
tak, ezt a gyűrődéses tektonikát bár felismerte s több helyen valóság- 
Sal nevén szólítja munkájában, élete végéig nem méltatta eléggé az 
okvetlenül másodrendű töréses szerkezet mellett, holott, ha tisztán 
"csak az ő hangyaszorgalommal összegyüjtött adatait analizáljuk; 
akkor is ki tudunk hozni a Balatonfelvidéken egymásután sorakozó 
, többszörösen redőzött idősebb magvú mezozóos brachyantiklinálisokat, 
mint Almádi, Hidegkút vagy Révfülöp környékén. Mi sem természete- 
sebb, mint hogy a Balaton vonalán leszakadt paleozóos magvú mezo- 
. 260s redők folytatása ott van a Balaton és Pécsi-hegység között, leg- 
alább közel ugyanazokkal a formációkkal a posthumus tercier redők- 
bdrachyantiklinális soraiban tükrözve vissza az ő mélyben levő képét. 
