s 
194 
49 z 
4 
0?) 
VÁLASZ A MAGYAR FÖLDGÁZKUTATÁS KRITIKÁJÁRA. 25 
, 
volt. PETERS, Mossisovics, id. Lóczy fel-felmerülő gondolata az orien- 
..  tális szárazulatra vonatkozólag csak a mezozóikum egyes időszakaira,. 
. — de főképen a paleozóikumra vonatkozhatik. 
. — Hogy az ótercier üledékek északról dél felé meddig terjedtek, azt 
ma tényleg nem tudjuk, de ez — ismerve éppen a fiatal és legfiatalabb 
. tercier lerakódások transgressióját — még nem jelenti azt, hogy a 
városligeti ártézi kútnál délebbre nem rakódtak le. Erre csak a hasonló 
. és még mélyebb fúrások sorozata jogosítana fel, amiket azonban saj- 
nosan nélkülözünk.. 
"A magántanár úr erre vonatkozólag a multkoriban hangoztatott 
érvelésével szemben, hogy a Bakony-, Vértes- és Velencei hegység déli 
oldalára nem terjed ki az ótercier, hivatkozom boldogult apjának 
urhidai szelvényére, ahol közvetlenül a fillitekre délkeleti dőléssel 
eocén és oligocén rétegeket rajzol, ez a dőlés pedig a Dunántúl és az 
Alföld felé irányul. Csákvárnál magam ismerem a. nummulites lerakó- 
dásokat. Lovasberénynél az ottani fúrásban 187:26 m mélységből 
VENDL ALADÁR említ eocénkorú rétegeket.? A Bükk-hegysgég déli olda- 
lán szintén megvannak az eocén és oligocén üledékek, de az ÁAlpesek 
keleti nyúlványai és az Ivancsica-, Kalnik-, zágrábi és pozsegai hegy- 
ség, meg a szerbiai hegyek peremén is ott látjuk az eocén és oligocén 
lerakódások kibúvásait. (L. LóczY-PAPP geológiai térképe.) 
A mi szempontunkból ezek nem is fontosak, hanem igenis nagy- 
jelentőségű a mediterrán schliernek a jelenléte. 
Fontos, mert ma már mindenki előtt ismeretes, hogy nálunk ez 
— a szénhydrogének anyakőzete s ahol ez nincsen meg a mélyben, ott 
termésgetsgerűen nem is várhatunk földgázt vagy olajat. 
" Lássuk csak, hol ismerjük ma már a schliernek az előfordulási 
helyét medencénkben. Úgye bizony, ott van Budapest vidékétől kezdve 
a Mátra és Bükk környékén, majd az Alföld északkeleti részén Sóvártól 
Máramarosig s a keleti peremen is sok helyen, amint BöcKH őméltósága 
reámutatott a multkori értékes hozzászólása kapcsán. Ugyancsak az 
ő utasítása alapján sikerült kiválasztanom 1920 telén a Pécsi-hegység 
északi peremén, ahol szép számmal gyüjtöttem jellemző kövületeit 18. 
Megvan Horvát-Szlavóniában (Radaboj vidéke!), az Alpesek keleti 
nyúlványainak lábánál (Heimburg környéke!) s a Kisalföldünkkel 
szerves összefüggésben levő bécsi medencében. Szóval kisebb-nagyobb 
megszakításokkal egész kereken, sőt a pécsvidéki hegység esetében, 
abban benne is. Már ez az elterjedés nyilvánvalóvá teszi, hogy itt csak 
óriási nagy területeket elborító sechlier-tenger üledékével lehet dolgunk, 
1 Lóczi Lóczy LAJos: A Balaton környékének geológiája és morfológiája. 6-ik 
ábra. 
: DR. VENDL ALADÁR: A velencei hegység geológiai és petrografiai : viszonyai. 
