VÁLASZ A MAGYAR FÖLDGÁZKUTATÁS KRITIKÁJÁRA. 27 
. ban a Fábián Sebestyéni-majoroknál, Arad megyében Arad és vidéke ré- 
gen ismert előfordulási helyek. Bács-Bodrog megyében a Tisza mellett 
Óbecsén több artézi kút gázhasználata volt engedélyezve, itt ráadásul 
a víz is gyengén sós ízű, Titelen és Ujvidéken megint vannak gázkutak, 
. Temesvár vidékén szintén ismeretesek gázt adó artézi kutak. Pest 
. megyében Kiskőrösön magam láttam ilyent, Kiskunfélegyháza, Izsák, 
Csantavér, Szeged környékén TREIrz főgeológus úr figyelt meg — tudo- 
másom szerint — éghető gázömléseket. 
3 Bizonyára senki sem fogja azt hinni, hogy csak pont ezek alatt 
: a helyek alatt van meg az anyakőzet, hanem ezek között is megvan, 
"valószínűleg csak kevés hely kivételével az egész medencében. 
. — De vajjon nem ugyanazt jelenti-e sok artézi kút sós és kénhydro- 
génes vize is, mint például a Budafa-puszta, Kaposvár, Dombóvár, 
Kurd, Simontornya, hortobágyi kincstári mélyfúrás stb., sok alföldi 
záptojásszagú artézi kút, hogy valahol lenn van egy olyan kőzet, 
. amelyben legalább impregnált só is van s vaijon nem látjuk-e azt az 
ismert olajterületek gázanaliziseiben, hogy ott is megvan — bizony 
3 hasonló arányban sokszor — úgy a mi kénhydrogénünk, mint a kurdi 
1 és budafapusztai CO, és N is? Ugye, hogy igen! 
Mi következik ebből a rengeteg adatból? Ugyebár az, hogy nem- 
csak ott vannak szénhydrogének, ahol az anyakőzetüket, a schliert a 
kezünkkel megfoghatjuk, hanem ott is, ahol azt a fiatalabb lerakódá- 
sok eltakarják, söt ezek a helyek az exploitábilisak. Viszont ahol 
. szénhydrogének vannak, vagy azok átalakulási termékei, ott meg kell 
— —— legyen azok anyakőózete is! 
7 ERR Remélem, nem tagadia Lóczy magántanár úr, hogy a szénhydro- 
gének anyakőzete mindig valamely sósformáció s azt sem, hogy nem 
— — ismer nálunk más sósformációt, mint az Alföld keleti részén és Erdély- 
ben, Galiciában és Romániában stb. kősót is tartalmazó  schliert? 
B; Ha pedig ezt elismeri, egyúttal azt is be kell látnia, hogy a Nagy- 
; magyaralföldet és Dunántúlt felölelő tercier medencéknek bizony 
nagyon kevés része lehetett még az alsó mediterránban is szárazulat, 
vagyis olyan hely, ahol a szénhydrogének anyakőzete, a schlier nem 
ülepedett le s így ott azokra nem is számíthatunk. Csak úgy kuriózum- 
képen említem meg, hogy még az sem baj, ha valamelyik kis területű 
. szigetet csak a felsőmediterrán után borították be a fiatal lerakódások, 
mert az oldalaira lerakódott anyakőzetből még így is gyülemkedhetik 
kiaknázásra érdemes földgáz vagy olaj a gömbhéjasan jól fedő fiatal 
rezervoár-kőzetben, csak akkor van bai, ha ezeket a rezervoár-kőzete- 
ket utólag megint felemészthette az idő vasfoga, mint a Mecsek- és 
Villányi-hegység közén ki-kikandikáló dogger-rögök eseteiben látjuk, 
