28 . .  PÁVAI VAJNA FERENC DR. 
de ezek is gyönyörűen beleesnek az ottani fiatal redő tengelyvonalába,. ES 
amint PANTÓ kollegám térképezte. 
Azt hiszem, hogy ezen rövidrefogott adathalmazzal is sikerült 
meggyőznöm úgy Lóczy magántanár urat, mint a mélyen tisztelt szak- 
ülésnek legalább azokat a tagjait, akik behatóbban foglalkoznak a 
szerkezeti és földgáz-petróleum-geológiával, hogy nálunk olyan termé- 
szetű orientális szárazulatról, amint azt nagyérdemű atyja nyomán 
Lóczy LAJOS egyetemi magántanár úr iparkodott megfesteni, komo- 
lyan beszélni nem lehet. Az a hegység, ami itt volt s aminek roncsai 
ma is előttünk vannak a szigethegyek képében, egészen más eredetű és 
szerkezetű s elmerülésének zöme már a felsőmediterrán előtt meg- . 
történt, még pedig a tercier vulkánosság keletre való előhaladásával 
karöltve, mennél nyugatabbra megyünk, annál előbb. 
Azért hatolt be már 1700 m mélyre a budafapusztai fúrólyukban 
a  pannón-pocsolya üledéksora s viszont azért vastagabb az Alföldön 
a pleisztocén s valószínűleg a levantei rétegsor. De ha ezt a több száz, 
sőt ezer métert is jóval meghaladó pannóniai üledékvastagságot i18mer- 
jük, akkor nem is kívánhatjuk tőle azt, hogy ahol pláne a.part 18 
süllyed, lassan ne transgredáljon legalább a régebbi tercier rétegeken, 
amint azt igen sok helyen látjuk is s akkor mindjárt érthető lesz, hogy 
miért van földgáz ott is, ahol nincsen a felszínen schlier a periferián, 
mint Szabadka— Hegyes— Drocsa-vonalától D-re, amint azt ifj. LóczY 
mondotta. 
De nem is várhattuk, hos Lóczy magántanár úr ebben a kérdés: 
ben cáfolhasson, hiszen az ehhez való" hozzászólás a hagai tercier 
geológiai viszonyoknak olyan stratigrafiai és tektonikai ismeretét 
kívánják meg s olyan nagy területen, mint amilyennel nem rendelkez- 
hetik. Nem foglalkozott behatóan sem a Dunántúl, sem alföldjeink. 
tercierjével, ott tudtommal nem dolgozott, sőt publikációinkat és 
kutatásainkat sem kísérte kellő figyelemmel, mert akkor nem mondotta; 
volna, hogy én csak , akarom" a dunántúli tercier rétegsort meggyűrni 
stb. Lehetetlenség, hogy a magántanár úrnak ne legyen tudomása 
arról, hogy 1917 óta, amikor én a dunántúli első brachyantiklinálist 
kimutattam, a dunántúli harmadkori medencerész mintegy három- 
negyedének kész már a tektonikai-geológiai térképe s hogy bár ebből 
mintegy öt 75000-és térképlap az én felvételem, dolgozott ott azóta 
más is, például PANTó bányatanácsos kollegám, VENDL műegyetemi c. 
rk. tanár és FERENCZY geológus urak is ugyancsak nagy területeken 
s ők is arra az eredményre jutottak, mint én. 
Munkánkat nem kisebb geológusok vizsgálták felül, mint BöÖCKH 
HuGó, meg az angol CUNNICHAM GRAG és LEPPERT, GORDON WILLIS, 
akiknek bizonyára hallotta hírét s akik írásban is éppen olyan elisme- 
