TANA 
s RT] - d sé 
"DIÓSJENŐ KÖRNYÉKE MIOCÉN-KORI RÉTEGEI 
3 S AZOK FAUNÁI. 
(A 2-ik ábrával.) 
Irta: SÜMEGHY JÓZSEF dr. 
. A Börzsönyi-hegység harmadkori üledékes képződményei a föld-. 
tani kutatások folyamán igen érdekes kérdések megfejtésére adtak már: 
okot. Ezek főleg a paleogén s a neogén határára vonatkoznak, mely 
kori lerakódások főkép a hegység déli és keleti szegélyén lépnek fel 
. aralkodó módon. 
A. Börzsönyi-hegység ÉK-i oldalán — ősföldrajzi értelemben —- 
neogén-kori tengeröböl közepetáján fekszik Diósjenő község. Határá- 
ban több, az irodalomból ismert lelőhely faunáit a régebbi kutatók 
oligocénnak, újabban miocénnak írták le. 
Legelőször MocsáRi emlékezik meg a diósjenői Zsibak-árok tengeri 
csigákból álló kőzetrétegéről (17), majd SZABÓ az eruptivus képződ- 
. ményekkel kapcsolatosan (26). Részletesebben STACHE dolgozza fel 
területünket (23), aki legidősebb képződményeknek a sötét agyagos, 
kemény homokkőpados rétegeket veszi, melyekben a Cerithium marga- 
ritaceum, Brocc. az uralkodó kövület s így azok — szerinte — a Horni- 
rétegeknek felelnek meg. Utána HANTKEN foglalkozik Diósjenő kör- 
nyéke üledékcsoportjával (14), aki a Jenei-tónál előbukkanó sötét 
agyagos rétegeket a bennük előforduló Pectunculus crassusból követ- 
keztetve, az oligocén idősebb tagjának, a Zsibak-árok Arca diluvii-val 
jellemzett rétegeit pedig felső oligocén korúnak tekinti. HÖRNES M. 
nagy munkájában (16) néhányszor megemlékezik Diósjenőről, mint 
fontos cerithiumos lelőhelyről. Újabban GAÁL (10) a diósjenői állomás 
előtti bevágásból közép-miocén-kori üledékeket ismertet, majd a diósjenői 
temető mellett föltárt agyagos rétegek potamideses és a zsibaki 
calyptreas rétegekről röviden tesz említést s az elsőt az alsó, a másodi- 
kat a közép-miocénban lerakódott képződményeknek írja le. A Bör- 
zsönyi-hegység andezitjeinek az üledéksorozathoz való viszonyát, az 
Osztrovszki-hegységben végzett kutatásaira támaszkodva (11), hasonló 
analógiával szintén megállapítja. Míg u. i. az Osztrovszki-hegységben 
" Előadta az 1922 május hó 31-én tartott szakülésen,. 
