Los; 
é 
.  DIÓSJENŐ KÖRNYÉKE " MIOCÉN-KORI RÉTEGEI S AZOK FAUNÁI. 30 
, schlier kinézésű" közép-miocénkori rétegekhez (18), csupán a fauná- 
juk mond ellent. Legnagyobb területet a felsőbb rétegek foglalnak el, a 
felszínhez gyakran egész közel, a lösz-takaró alól kibukkanva. 
. A Jenei-tó ÉK-i végződésénél, a Tó-malom mögött, 5—6 méter 
. magas falban, érdekes szelvényben láthatjuk ezeket a képződményeket. 
Megjegyzem, hogy a STACHE (23) és HANTKEN (14) által ismertetett 
föltárásnak, mely a tó vízét levezető malomárok patakja kiömlésénél 
lehetett, ma már nyoma sincsen. Fölvett szelvényünk alsó rétegei ural- 
kodóan sárga homokos agyagból állanak, vastagságuk kb. 3 méter. 
. Tapes-, Corbula-, Strombus-fajokat találtam bennük. A föltárás felső 
fele sárgás, helyenként rozsdavörös anomiás homok és laza homokkő. 
Innen a következő fajokat sikerült kiszabadítani: Natica catena, Da 
Costa; Melanopsis impressa, Kr; Lyrcea, impressa, Kr. var. Bonelli Sis- 
mond; Turritella turris, Bast; Nossa sublaevigata, Bell; Corbula cari- 
nata, Duj; Venus cf. multilamella, Lam: Venus cf. Haidingeri, Hörn: 
Tapes eremita juv. Br; Tapes fabaginus, May; Tellöni (Peronea) cf. 
nitida, Peli; Meretriz pedemontana, Lk. juv; Glycimeris Menardi. 
Desh; Teredo oliganmulata, Sacc; Lucina ornata, Ag; Cytherea ericina, 
Lin; Cardium edule, Lin; Pectunculus sp. ind; Anormia striata, Br; 
Anomia costata, Brocc; Anomia ephippium, Lin, Ostrea cochlear, Pol; 
Ostrea digitalina, Dub; Ostrea fimbriata, Grat. 
Faj és egyedszámban az anomiák s az ostreák szerepelnek ural- 
kodó módon, tehát a Magyar Középhegység anomiás homokjának fogal- 
mát fedik. Nálunk általában az anomiás homokkal jelzik az alsó-miocén 
alsóbb színtjét s vagy a bazasi és meringnaci akvitániai rétegsor felső 
édes és félsósvízi csoportjával, vagy pedig a burdigáliai emeletnek meg- 
felelő magasabb csoportjával. A mi faunánk ezek fauna-fogalmával nem 
egyezik meg. A mienkből hiányzik u. i. az az 5—12"/.-os oligocén faj, 
amely az akvitániai emelet faúna-fogalmának: megfelelne. , Az akvi- 
tániai emeletnek nem lehet egyelőre helyi jelentőségnél többet tulajdo- 
nítani. Nálunk az akvitániai emelet kérdése abban merül ki, hogy bizo- 
nyos, sztratigráfiailag nem jól jellemzett és uralkodólag félsósvízi kép- 
ződményeink az oligocénhez, vagy a miocénhez tartoznak-e" — írja 
T. RorH KÁROLY az egri faunával kapcsolatban (27). A mi faunánk 
merőben új fauna, kapcsolata nincsen az oligocénnel s ha nem találnánk 
benne több, már a közép-miocénból is ismeretes fajt, vele jelezhetnénk 
.a mi viszonyainknak megfelelő anomiás homok faunáját. Ha. meggon- 
doljuk, hogy területünkön a közép-miocén tenger többször transzgre- 
dált az alsó miocén rétegeken s hogy partközeli faciessel van dolgunk, 
föl kell tételeznünk, hogy a többször visszavonuló közép-miocén tenger 
sok fiatalabb fajt moshatott az alsó-miocén rétegek faunái közé. Ugyan- 
ez a körülmény játszhatott közbe a borbély-hegyi alsó-miocén-kóri réte- 
31 
