hu 9) VE DA Maláj ha d 
t ÁAK zzák ÉR 
44 ; DR. VENDL MÁRIA 
A prizma és pyramis lapjai néha rostozottak. A kristályok leg-. 
nagyobb része e 4 forma kombinációjából álló egyszerű kristály. 
Ugyancsak ez alakokból álló s a klinodiagonális irányában megnyúlt 
kristályok igen gyakran ikreket is alkotnak, még pedig az a (100 
véglap lapja szerint. 
Markasit Nemesvitáról. 
Zala megye tapolcai járásában Nemesvita község közelében 
agyagban markasit található, mely előfordulás hazánkban eddig 
ismeretlen volt. A markasitok közül sikerült néhány szép kristályt 
kiválasztanom, melyek alakját határozottan megállapíthattam, annál 
is inkább, mivel néhány kristály szögmérésre is alkalmas volt. 
A mérések által kapott szögadatok meglehetős tág határok közt 
ingadoznak, arra azonban mindig elég jók, hogy segítségükkel a 
forma megállapítható legyen. f 
A markasitkristályok különböző nagyságúak, 2—8 mm átmérő- 
jűek. Legnagyobbrészt ikrek, még pedig az m (1107 lapja szerint. 
Leggyakoriabbak azok a kristályok, melyek négy vagy öt egyén 
összenövéséből állnak s az egyes egyéneket csak az / (011), vagy az 
l (011) és c (1001) lapjai alkotják. Ezek a kristályok igen gyakran 
ismételt parallel összenövésben vannak. 3 t 
Néha fellép a kombinációkon az m (110j prizma is s ezek a 
kristályok vagy csak két olyan egyén összenövéséből állnak, melye- 
ket csak az l (011) és m (110) alkot, vagy négy olyan egyén össze- 
növéséből, melyek az 7 (011), m (110) és c (001) kombinációját 
mutatják. 
Több kristály van aztán olyan is, melyek egész lapos táblák s 
két, a c (001), 7 (011) és m (110) kombinációjából álló torjótll tó 
összenövéséből léeletköztüle 
Néhány egyszerű kristályt is sikerült megfigyelnem, melyek priz- 
másak, tetejükön az 7 (011) és g (101)-nek körübelül egyenlő mérték- 
ben fejlett lapjaival. Ez egyszerű SEÉSÉÉS a legjobban fejlettek s 
legpontosabban mérhetők. 
9. ábra 10. "ábra 11. ábra 
